Hopp til innhold. Hopp til søk.
Til forsiden.
Din veiviser i det offentlige.
Bokmål | Nynorsk | Sámegiella | English
Aktuelt |  Temaoversikt |  Ditt nærområde |  Finn myndighet |  Spør oss |  Minside |  
MinID

[            ]  Søk 

  • Til forsiden
  • Nettstedskart

Tema A-Å

A B D E F G H I J K L M N O P R S T U V Y Ø Å

Finner du ikke fram i det offentlige?

  • Spør oss direkte på nettet og få svar med en gang!
  • Ring oss på grønt nummer 800 30 300
  • Send oss e-post, SMS eller brev.

  • Ofte stilte spørsmål til Norge.no
  • Nyheter og informasjon får du også fra vår døgnåpne taleportal Ring 800 30 301

Ofte Stilte Spørsmål

[dok]
  • Arbeidsgiver                  • Kjøretøy                 
  • Arbeidssøking                • Leie bolig                 
  • Arbeidstaker                  • Navn                       
  • Arv                           • Næringsskatt              
  • Barnevern og familievern      • Næringsvirksomhet         
  • Bolig og eiendom              • Omsorg og sosiale tjenester
  • Botilbud og omsorgstilbud     • Pasientrettigheter         
  • Bygge                         • Pass og legitimasjon       
  • Dødsfall                     • Pensjoner                  
  • Erstatningsordninger          • Personskatt                
  • Etablering                    • Politisaker                
  • Familie                       • Religion og livssyn        
  • Flytte                        • Rettslige spørsmål       
  • Forbruker                     • Samfunn                    
  • Forebyggende helsearbeid      • Samliv                     
  • Foreldre og barn              • Skatter og avgifter        
  • Forvaltning og styringsverk   • Skole og utdanning         
  • Fri rettshjelp                • Trafikant                  
  • Fritid                        • Trafikk                    
  • Grunnskole                    • Valg                       
  • Helsetjenester                • Videregående opplæring   
  • Høyere utdanning             • Voksenopplæring           
  • Kjøpe bolig                  • Økonomiske ytelser        

Arbeidsgiver.

Hvor mange er ansatt i staten?

129 105 personer var ansatt i det statlige tariffområdet i 2006. Dette tallet finner du
i brosjyren Lommestatistikk for statsforvaltninga 2007 som blant annet inneholder
antallet ansatte fra 1993 til 2006, prosentandel kvinner, aldersfordeling, sykefravær,
lønn, antall ledere m.m. Statistikken omfatter alle statlige virksomheter der
arbeidstakerne får lønns- og arbeidsvilkår fastsatt etter statens lønnsregulativ.

Statistikken omfatter ikke ansatte i statlige foretak, statlige aksjeselskap, statlige
stiftelser og andre organisasjoner som staten eier. Tallene omfatter i hovedsak heller
ikke statlige toppledere og dommere.

Hvor finner jeg forslag til standard arbeidsavtale?

Du finner forslag til standard arbeidsavtale på Arbeidstilsynets nettsider. Avtalen
finnes på ni språk i tillegg til nynorsk og bokmål.

Gå til toppen

Arbeidssøking.

Hvor kan jeg finne informasjon om au pair-ordningen?

UDI har informasjon om au pair-ordningen på sine nettsider. Der finner du blant annet
informasjon om hvem som kan få arbeidstillatelse, krav til vertsfamilien og hvordan man
kan søke. Au pairen skal ha en skriftlig arbeidsavtale som regulerer arbeidstiden og
gir au pairen visse rettigheter, som rett til minimumslønn og anledning til å delta i
norskopplæring betalt av vertsfamilien. Les mer om dette i et rundskriv fra UDI .

Hvor kan jeg få bekreftede kopier av vitnemål og attester?

Bekreftede kopier skal være stemplet og signert av et kopieringsbyrå eller ansatt ved
et offentlig kontor (skole, kommunalt kontor, politikammer osv). Stempelet skal vise
hvor kopien er bekreftet. Vær oppmerksom på at offentlige kontor ikke er pålagt å
utføre denne oppgaven. I forbindelse med jobbsøknader kan en alternativ løsning være å
sende vanlige kopier med søknaden og ta originalene med til et eventuelt intervju.
Gjelder det opptak til utdanning, finner du utfyllende informasjon på nettsidene til
Samordna opptak.

Gå til toppen

Arbeidstaker.

Jeg er blitt oppsagt, men mener at oppsigelsen er usaklig. Hva bør jeg gjøre?

På nettsidene til Arbeidstilsynet finner du en oversikt over hvordan du bør forholde
deg ved en usaklig oppsigelse .

Har jeg krav på feriepenger?

Informasjon om rettigheter i arbeidsforholdet finner du på denne faktasiden fra
Arbeidstilsynet. Du kan også kontakte Arbeidstilsynets svartjeneste på e-post eller
telefonnummer 815 48 222.

Har jeg rett til å få overført deler av ferien min til neste år?

Du kan avtale overføring av inntil to ukers ferie til påfølgende ferieår (kalenderår),
men du har ikke krav på dette. Dersom sykdom hindrer deg i å avvikle ferien innen
ferieårets utløp, kan du som arbeidstaker kreve å få overført inntil to ukers ferie til
neste år. Et slikt krav må du framsette før årets utløp.

Arbeidstakere som har avtalefestet fem ukers ferie, kan overføre to uker pluss fire
arbeidsdager til neste ferieår. Ferie som ikke er avviklet og ikke er overført til
neste ferieår, faller bort.

Du finner mer informasjon om avvikling av ferie på Arbeidstilsynets faktasider om ferie
. Har du flere spørsmål om ferie, kan du kontakte Arbeidstilsynets svartjeneste.


Har jeg rett til å gå hjem når det er særdeles varmt på arbeidsplassen?

Du har ikke rett til å gå hjem fra arbeidet. Dersom du ønsker pauser, forskjøvet
arbeidstid, eller eventuelt å avbryte arbeidet, må du avtale dette med arbeidsgiveren.

Lov eller forskrifter inneholder ingen faste temperaturgrenser, men Arbeidstilsynet
anbefaler at temperaturen holdes under 22°C ved fysisk lett innearbeid i perioder med
oppvarmingsbehov. Temperatur under 19° eller over 26° skal unngås.

Les mer om varme og kulde på jobben på Arbeidstilsynets faktasider.

Har jeg rett til å være hjemme med et sykt barn?

Den enkelte arbeidstaker har rett på opptil 10 dager permisjon med lønn pr. år til og
med det året barnet fyller 12 år. Dersom du er alene om omsorgen for barnet, har du
rett på opptil 20 dager. Har du flere enn to barn, har du rett på opptil 15 dager. Du
kan ha utvidede rettigheter om barnet er kronisk sykt. Reglene finnes i 
arbeidsmiljøloven § 12-9 og folketrygdloven § 9-6 .

Hvor mange er ansatt i staten?

129 105 personer var ansatt i det statlige tariffområdet i 2006. Dette tallet finner du
i brosjyren Lommestatistikk for statsforvaltninga 2007 som blant annet inneholder
antallet ansatte fra 1993 til 2006, prosentandel kvinner, aldersfordeling, sykefravær,
lønn, antall ledere m.m. Statistikken omfatter alle statlige virksomheter der
arbeidstakerne får lønns- og arbeidsvilkår fastsatt etter statens lønnsregulativ.

Statistikken omfatter ikke ansatte i statlige foretak, statlige aksjeselskap, statlige
stiftelser og andre organisasjoner som staten eier. Tallene omfatter i hovedsak heller
ikke statlige toppledere og dommere.

Hvor finner jeg forslag til standard arbeidsavtale?

Du finner forslag til standard arbeidsavtale på Arbeidstilsynets nettsider. Avtalen
finnes på ni språk i tillegg til nynorsk og bokmål.

Hvor finner jeg informasjon om lønnsgarantiordningen?

Du finner informasjon om lønnsgarantiordningen på nettsidene til Arbeidstilsynet.
Lønnsgarantien skal sikre at du får utbetalt lønn, feriepenger osv. som du beviselig
har til gode, men som arbeidsgiveren ikke er i stand til å betale.

Hvor finner jeg lønnstabellen for arbeidstakere i staten?

Du finner hovedlønnstabellen for arbeidstakere i staten på nettsidene til Fornyings- og
administrasjonsdepartementet.

Hvor finner jeg skjema for reiseregning?

Den elektroniske reiseregningen (for Statens reiseregulativ) ligger ute på nettsidene
til Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Du kan også laste ned skjema for
reiseregning i Word eller Pdf-format fra Statlige elektroniske blanketter. Se videre
under FAD og Statens fellesblanketter.

Hvor finner jeg statens satser for reiser i jobbsammenheng?

Du finner særavtale for reiser innenlands for statens regning på nettsidene til
Fornyings- og administrasjonsdepartementet. Der finner du også særavtale for reiser
utenlands for statens regning og utenlandsregulativet med satser for nattillegg og
kostgodtgjørelse.

Gå til toppen

Arv.

Er det utformet skjema for testament?

Det finnes ikke et eget skjema eller formular for testament. Men du kan finne forslag
til utforming av testament ved hjelp av en søkemotor. JURK har utarbeidet forslag til
utforming av gjensidig testament . I arvelovens andre del - arv etter testament finner
du informasjon om hvordan et testament skal settes opp.

Hva er det årlige fribeløpet for gaver til nærstående?

Hvert år kan du avgiftsfritt gi gaver til nærstående tilsvarande halvparten av
grunnbeløpet i folketrygden (1/2 G). Gaver til nærstående er i utgangspunktet
avgiftspliktige. Men det er en del unntak for avgiftsplikten. I denne brosjyren fra
skatteetaten finner du mer informasjon om hvilke gaver og ytelser du kan gi til
nærstående uten at den som får gaven eller ytelsen må betale arveavgift av den. Ta
kontakt med skattekontoret dersom du trenger mer informasjon.

Størrelsen på grunnbeløpet finner du på nettsidene til Nav.

Hva må til for at et testament skal være gyldig?

Testament trenger ikke tinglyses, men arveloven setter visse krav til hvordan et
testament blir opprettet. Et vanlig skriftlig testament må være underskrevet samtidig
av testator og to testamentsvitner. Vitnene må ikke være i slekt med eller ha nær
tilknytning til noen som blir tilgodesett i testamentet. Mer informasjon om hvilke
testament som er gyldig finner du i arvelovens andre del - arv etter testament .

Hvor finner jeg adresse og telefonnummer til konfliktrådet?

Du finner en oversikt over konfliktrådene i landet på nettsidene til konfliktrådet.

Alle kan ta kontakt med konfliktrådet for å få hjelp og veiledning. Tjenesten er
gratis, og den blir tilbudt i alle landets kommuner. Det er uforpliktende for dem som
tar kontakt, og konfliktrådet har taushetsplikt.

Konfliktrådet hjelper å løse tvister ved megling. Nabokonflikter, familietvister og
saker knyttet til arbeidsforhold, underslag, arv og skifte er eksempler på saker
konfliktrådet kan hjelpe med .

Hvor kan jeg finne informasjon om arv og skifte?

Du finner informasjon om dødsfall og arv på Domstol.no og om arv på Justis- og
politidepartementets nettsider. Ønsker du mer informasjon eller veiledning om hvordan
du skal gå fram i slike saker, kan du kontakte tingretten/byfogden . På Norge.no finner
du hvilken tingrett du tilhører samt en temaside om arv .

Hvor kan jeg finne satsene for arveavgift?

Du finner satsene for arveavgift på nettsidene til skatteetaten. Her finner du også
generell informasjon om avgift på arv og gaver. Har du spørsmål om arveavgift, kan du
kontakte nærmeste skattekontor.

Hvor kan jeg få kopi av en dødsattest?

For å få kopi av en dødsattest kan du kontakte tingretten/byfogden for kommunen
vedkommende bodde i.

Du finner mer informasjon om meldingsgangen ved dødsfall på nettsidene til Statistisk
sentralbyrå.

Gå til toppen

Barnevern og familievern.

Hvordan finner jeg kontaktinformasjon til familiekontoret?

Dersom du bor i Oslo, kan du finne ut hvilket familiekontor du hører inn under ved å se
i denne oversikten fra fylkesmannen.no.

Bor du andre steder i landet, kan du søke i denne listen fra bufdir.no.

Hvem kan få voldsalarm og hvordan?

Har du vært eller er utsatt for vold eller alvorlige trusler, bør du melde fra til
politiet. Politiet skal da vurdere behovet for vernetiltak. Aktuelle tiltak kan være å
utstyre deg med mobil voldsalarm som varsler politiet når du utløser den. Andre tiltak
kan være besøksforbud og vern av personopplysninger. Les mer om familievold på
politiets nettsider, og kontakt politiet på telefon 02800 for å få nærmere
opplysninger.

Gå til toppen

Bolig og eiendom.

Finnes det eiendomsinformasjon på Internett?

Statens kartverk har laget en oversikt over nettsteder med eiendomsinformasjon.

Selve GAB-databasen er ikke åpent tilgjengelig på Internett. Trenger du som
privatperson GAB-informasjon skal du kontakte den aktuelle kommunen eller Statens
kartverk.

Hva er GAB og hvor får jeg tak i GAB-informasjon?

GAB står for Grunneiendom-, Adresse- og Bygningsregisteret, og er landets offisielle
register for informasjon om disse objektene.

Selve GAB-databasen er ikke åpent tilgjengelig på Internett. Trenger du som
privatperson GAB-informasjon, skal du kontakte den aktuelle kommunen eller Statens
kartverk. Vær oppmerksom på at lovverket setter grenser for hvilke opplysninger som kan
utleveres.

Hvor får jeg informasjon om bolignummer og adressemerker?

Ta kontakt med kommunen din. Du finner også informasjon om bolignummer på nettsidene
til Statens kartverk.

Bolignummeret gir leiligheten din en adresse som kun den har. Bolignummeret består av
en bokstav og fire tall. Det står på et adressemerke som skal være klistret på innsiden
av dørkarmen på ytterdøren din. Bokstaven og de to første tallene angir hvilken etasje
leiligheten ligger i, og de to siste angir leilighetens nummer i etasjen, regnet fra
venstre mot høyre.

Hvor får jeg tak i bostedsbevis?

Trenger du bostedsbevis, f.eks. for å bekrefte samboerskap eller botid i Norge, kan du
bestille dette fra skattekontoret.

Hvor kan jeg finne informasjon om tomtefesteloven?

Du finner tomtefesteloven på lovdata.no. På nettsidene til Justis- og
politidepartementet finner du en veiledning om regulering av festeavgift.

Trenger du videre hjelp til å tolke loven og forskriftene, kan du kontakte 
Tomtefesterforbundet, Grunneierforeningen eller Huseiernes Landsforbund. Disse
organisasjonene yter juridisk hjelp til sine medlemmer.

Hvor skal jeg henvende meg for å få tinglyst et dokument?

Fast eiendom skal tinglyses hos Statens kartverk i Hønefoss.

Ektepakter og heftelser i løsøre skal tinglyses i Brønnøysundregistrene.

Gå til toppen

Botilbud og omsorgstilbud.

Blir formuen regnet med når egenbetaling for opphold på sykehjem blir fastsatt?

Vederlaget for opphold i kommunale institusjoner blir regnet ut på grunnlag av
inntekten. Eventuelle renter av formue blir regnet som inntekt, mens selve formuen ikke
blir tatt med i grunnlaget for utregningen av vederlaget . Det blir heller ikke
lotterigevinst eller gevinst ved salg av bolig. Reglene finner du i 'Forskrift om
vederlag for opphold i institusjon' .

Ønsker du mer informasjon, kan du ta kontakt med kommunen eller Fylkesmannen.

Har jeg rett til bostøtte og hva er fristen for å søke?

Forholdet mellom husstandens boutgifter og samlede inntekter avgjør om du kan få
bostøtte. På Husbankens internettsider finner du mer informasjon om bostøtteordningen ,
og du kan beregne bostøtten . Du finner også informasjon om Husbankens tilskudd og lån
til bolig- og bygningsrelaterte formål.

Fristen for å søke om bostøtte er den 14. i hver måned. Utbetalingen skjer den 10. i
den etterfølgende måneden.

Søknad om bostøtte skal sendes til sosialkontoret (ev. boligkontoret) i kommunen din. I
Oslo sender du søknaden til bydelen din. Du kan sende søknaden via Internett eller
skrive ut søknadsskjema fra Husbankens nettsider.

Hvordan klager jeg på et avslag på bostøtte?

Klage på avslag på søknad om bostøtte skal du sende til bostøttekontoret i kommunen
din. Fristen er 3 uker fra den dagen du fikk vedtaket. Saksbehandler i din kommune kan
hjelpe deg å klage.

På Husbankens nettsider finner du mer informasjon om klage på bostøttevedtak .

Hvordan klager jeg på et avslag på hjelp og avlastning?

Klage på et avslag på søknad om hjelp og avlastning skal du sende til kommunen som har
avslått søknaden. Du kan også klage dersom kommunen bare delvis har innvilget søknaden
eller imøtekommet søknaden på en annen måte enn det du ønsket.

Kommunen skal alltid begrunne avslaget, blant annet med hvilke fakta som etter
kommunens mening var avgjørende for at søknaden ble avslått.

På nettsidene til Statens helsetilsyn finner du informasjon om hva som skal tas med i
klagen og hvordan du kan klage videre dersom kommunen ikke omgjør vedtaket.

Hvordan klager jeg på et avslag på sykehjemsplass?

Klage på et avslag om sykehjemsplass skal du sende til kommunen som har avslått
søknaden. Du kan også klage dersom kommunen bare delvis har innvilget søknaden eller
imøtekommet søknaden på en annen måte enn det du ønsket.

Kommunen skal alltid begrunne avslaget, blant annet med hvilke fakta som etter
kommunens mening var avgjørende for at søknaden ble avslått.

På nettsidene til Statens helsetilsyn finner du informasjon om hva som skal tas med i
klagen og hvordan du kan klage videre dersom kommunen ikke omgjør vedtaket.

Hvem har rett på omsorgslønn og hvor søker jeg?

Omsorgslønn er en kommunal betaling til pårørende eller frivillige omsorgsytere med
omsorg for personer som har stort omsorgsbehov på grunn av alder, funksjonshemming
eller sykdom. Hjelpen må ytes i eget hjem.

Ingen har ubetinget rett til omsorgsløn, men kommunen har plikt til å ha en slik
ordning. Du finner mer informasjon om omsorgslønn på nettsidene til Helsetilsynet og i 
rundskriv om omsorgslønn .

Søknad skal sendes til kommunen.

Gå til toppen

Bygge.

Har jeg rett til bostøtte og hva er fristen for å søke?

Forholdet mellom husstandens boutgifter og samlede inntekter avgjør om du kan få
bostøtte. På Husbankens internettsider finner du mer informasjon om bostøtteordningen ,
og du kan beregne bostøtten . Du finner også informasjon om Husbankens tilskudd og lån
til bolig- og bygningsrelaterte formål.

Fristen for å søke om bostøtte er den 14. i hver måned. Utbetalingen skjer den 10. i
den etterfølgende måneden.

Søknad om bostøtte skal sendes til sosialkontoret (ev. boligkontoret) i kommunen din. I
Oslo sender du søknaden til bydelen din. Du kan sende søknaden via Internett eller
skrive ut søknadsskjema fra Husbankens nettsider.

Hvem kan få startlån og hvor søker jeg?

Personer som ikke får lån fra private banker eller som mangler egenkapital, som for
eksempel unge i etableringsfasen, barnefamilier, enslige forsørgere, funksjonshemmede
eller flyktninger, kan søke om startlån. Husbanken har utfyllende informasjon om
startlån

Søknaden skal sendes til egen kommune/bydel. Noen kommuner tilbyr elektronisk
søknadskjema, de andre bruker søknadskjema til nedlasting (PDF). Det er opp til den
enkelte kommune å vurdere om startlån innvilges og hvor stort lånet blir.

Hvordan kan jeg finne fram til godkjente fagfolk når jeg trenger håndverker?

Godkjente håndverkere med mesterbrev kan du finne ved å søke i Mesterregisteret . På
forbrukersidene til mesterbrev.no får du tips om valg av håndverker og informasjon om
hva mesterbrev er.

Gode råd ved bruk av håndverker og oversikt over dine rettigheter finner du på 
forbrukerportalen.no.

Kan jeg føre opp mindre bygg (for eksempel en garasje) uten å søke om
byggetillatelse?

Du kan gjennomføre mindre tiltak på bebygd eiendom dersom naboer er varslet, og de ikke
krever at du skal søke om tillatelse. Du må også sende melding om tiltaket til
kommunen. De har 3 uker på seg til å eventuelt kreve at du søker om byggetillatelse. Se
§ 86 a i plan- og bygningslova.

Gå til toppen

Dødsfall.

Har jeg rett til fri fra arbeid for å gå i begravelse?

Det er ingen lovbestemt rett til fri fra arbeidet ved gravferd. De lovbestemte rettene
til fri fra arbeid finner du i arbeidsmiljølovens kapittel 12 Rett til permisjon . Fri
fra arbeidet i forbindelse med gravferd må derfor enten være avtalefestet i
tariffavtale eller lokalt permisjonsreglement, eller avtales direkte med arbeidsgiver.

Hvor finner jeg informasjon om gravferdsseremonier?

Informasjon om gravferd i regi av Den norske kirke finner du på kirken.no . Ønsker du
en gravferdsseremoni uten religiøst innhold, kan du velge humanistisk gravferd.

Hvor kan jeg få kopi av en dødsattest?

For å få kopi av en dødsattest kan du kontakte tingretten/byfogden for kommunen
vedkommende bodde i.

Du finner mer informasjon om meldingsgangen ved dødsfall på nettsidene til Statistisk
sentralbyrå.

Gå til toppen

Erstatningsordninger.

Hvilket ansvar har jeg som forelder hvis barnet mitt gjør skade på andres eiendom?

Barn og unge under 18 år plikter å erstatte skade som de volder forsettlig eller
uaktsomt. Foreldre svarer for skade med inntil kr 5 000 for hver enkelt skadevolding.
De fullstendige reglene om dette finner du i lov om skadeserstatning.


Hvor finner jeg invaliditetstabellen?

Arbeids- og inkluderingsdepartementets invaliditetstabell er en del av Forskrift om
menerstatning ved yrkesskade.

Gå til toppen

Etablering.

Hvor kan jeg få informasjon om etablering av egen bedrift?

Du finner informasjon om å starte egen bedrift i Etablererguiden fra Bedin. For å få
hjelp på direkten kan du kontakte Narviktelefonene på telefon 800 33 840 eller på 
nettprat.

Du finner svar på de vanligste spørsmålene om regler for å starte og drive egen bedrift
på hjelp til regelverk på altinn. Finner du ikke svar på nettsidene, kan du sende
spørsmål på e-post.

Gå til toppen

Familie.

Hvor store utgifter har en familie til mat og klær?

I SIFOs standardbudsjett finner du hvor store de alminnelige forbruksutgiftene er for
ulike typer husholdninger. Her er det f.eks. en oversikt over hvor store utgifter man
må regne med til mat og drikke, klær og sko for barn og unge i forskjellig alder.

Hvor finner jeg adresse og telefonnummer til konfliktrådet?

Du finner en oversikt over konfliktrådene i landet på nettsidene til konfliktrådet.

Alle kan ta kontakt med konfliktrådet for å få hjelp og veiledning. Tjenesten er
gratis, og den blir tilbudt i alle landets kommuner. Det er uforpliktende for dem som
tar kontakt, og konfliktrådet har taushetsplikt.

Konfliktrådet hjelper å løse tvister ved megling. Nabokonflikter, familietvister og
saker knyttet til arbeidsforhold, underslag, arv og skifte er eksempler på saker
konfliktrådet kan hjelpe med .

Hvordan finner jeg kontaktinformasjon til familiekontoret?

Dersom du bor i Oslo, kan du finne ut hvilket familiekontor du hører inn under ved å se
i denne oversikten fra fylkesmannen.no.

Bor du andre steder i landet, kan du søke i denne listen fra bufdir.no.

Gå til toppen

Flytte.

Hvem har plikt til å melde flytting?

Alle som flytter innen kommunen, mellom norske kommuner, eller til Norge fra utlandet
eller til utlandet, plikter å gi melding til folkeregisteret. Folkeregisteret er en del
av skattekontoret. Alle i familien eller husstanden må melde flytting.

Det gjelder spesielle regler blant annet for skoleelever, studenter, vernepliktige og
enslige pendlere. Ta kontakt med skattekontoret for å få informasjon.

Flytter du fra Norge til et annet nordisk land , skal du melde dette direkte til
folkeregistermyndigheten i innflyttingslandet. Du trenger ikke lenger melde utflytting
til det norske folkeregisteret.

Alle som stiller sitt husvære til disposisjon for andre, skal melde fra om dem som
flytter til eller fra husværet. Dersom du har forsikret deg om at den som flytter selv
har levert flyttemelding, trenger du ikke melde fra.

Du finner mer informasjon om å melde flytting på skatteetatens nettsider. Der finner du
også skjema og lenke til levering av flyttemelding på nett .

Hvor finner jeg informasjon om flytting i Norden?

Internettportalen www.hallonorden.org har informasjon til dem som skal flytte til et
annet nordisk land. Portalen henvender seg både til privatpersoner, næringsliv og
myndigheter. På Hallo Norden finner du blant annet huskeliste ved flytting i Norden og
oversikt over offentlige myndigheter som arbeider med flyttespørsmål. Du kan også sende
spørsmål til Hallo Norden.

Den nordisk trygdeportalen, www.nordsoc.org , gir informasjon om trygdereglene for
personer som bor, arbeider eller studerer i et annet nordisk land. Du finner
informasjon om hvilke lands lovregler du omfattes av i ulike situasjonar og hvilke
trygdeytinger du kan ha rett til.

Nordisk ministerråd står bak Hallo Norden-portalen, mens trygdemyndighetene i de
nordisk landene har laget trygdeportalen.

Kan jeg ha ulik bostedsadresse og postadresse i folkeregisteret?

Ja, det kan du. Den beste måten å få ordnet dette på, er å sende et vanlig brev (ikke
flyttemelding) til folkeregisteret ved skattekontoret . Skriv hvilken postadresse du
ønsker oppført, og forklar at du beholder den bostedsadressen du alt har.


Hvordan kan jeg registrere meg som pendler?

Du regnes som pendler når du på grunn av jobb må pendle mellom hjem og bolig på
arbeidsstedet. For å bli vurdert som pendler må du i tillegg til å sende flyttemelding
legge ved en begrunnelse for at du skal være registrert som pendler. Flyttemeldingen
skal sendes til skattekontoret ditt (folkeregisteret er en del av skattekontoret). Les
mer om pendlere i brosjyren fra skatteetaten. Skattekontoret kan gi nærmere
informasjon.

Hvor får jeg tak i bostedsbevis?

Trenger du bostedsbevis, f.eks. for å bekrefte samboerskap eller botid i Norge, kan du
bestille dette fra skattekontoret.

Hvor melder jeg flytting?

Du kan melde flytting over Internett eller levere flyttemelding på papir. Flyttemelding
på papir skal sendes til folkeregisteret som er en del av skattekontoret . Alle som
flytter innen kommunen, mellom norske kommuner, eller til Norge fra utlandet eller til
utlandet, plikter å sende flyttemelding.

Du må sende melding til skattekontoret innen 8 dager etter flytting. På nettsidene til
skatteetaten finner du mer informasjon om flytting og blankett for melding om flytting.

Gå til toppen

Forbruker.

Finnes det offentlige register over kredittopplysinger om privatpersonar?

Det finnes ikke offentlige register over betalingsanmerkninger om privatpersoner.
Kredittvurdering av privatpersoner blir utført av private firma. Det er kun det firmaet
som har utført kredittvurderingen som kan bruke opplysningene, og man skal få skriftlig
melding hver gang opplysningene blir brukt. Det er det aktuelle firmaet som også kan
rette opp feilaktige opplysninger. Du finner en liste over firma som har konsesjon til
å drive kredittopplysningsvirksomhet på nettsidene til Datatilsynet.

Du kan finne mer informasjon i spørsmål og svar om kredittopplysning på Datatilsynets
nettsider. Der finner du også bransjenormen for inkasso som Norske Inkassobyråers
Forening har laget.

Har jeg rett til å få byttet inn en gave jeg har fått?

Bytterett er ikke regulert ved lov. Retten til bytte kan man enten avtale ved kjøpet,
eller retten følger av sedvane eller annen praksis i bransjen. I en relativt kort
periode etter jul er det sedvane å gi bytterett for de fleste varer.

Selv om det ellers er sedvane for bytterett, må du godta at varen ikke kan byttes
dersom du blir informert om dette ved kjøpet. At varen ikke kan byttes, kan fremgå av
emballasjen, oppslag i butikken eller på annen måte. Det kan være lurt å be om et
byttekort når du handler, uansett om det er sedvane for bytterett. Du kan dermed unngå
problemer i ettertid.

Du kan bytte vare mot vare. Varen som du ønsker å bytte må være ubrukt og uten skader.
Dersom du ønsker å bytte varen, bør du gå tilbake til butikken så snart som mulig. Som
hovedregel må varen byttes i samme butikk/kjede som den er kjøpt. Selgeren kan nekte
deg å bytte varer som er kjøpt til ordinær pris i varer på salg eller på tilbud.På
nettsidene til Forbrukerrådet, forbrukerportalen.no, finner du informasjon om hvilke
rettigheter du har ved bytte av varer. Her finner du også lenker til lover og regler på
dette området.

Hvis det viser seg at du har kjøpt en vare som har mangler, har du du rettigheter etter
forbrukerkjøpsloven. Du har da rett til å få prisavslag, ny vare eller få hevet kjøpet,
avhengig av om mangelen er vesentlig eller ikke. Du kan også kreve at selgeren
reparerer varen uten kostnader for deg. Selgeren har for øvrig rett til å prøve å
reparere varen før han gir deg en ny.

Les om varer med mangler på nettsidene til Forbrukerrådet. Her finner du også
informasjon om dine rettigheter ved kjøp via postordre, telefon, Internett m.m.

Hva er rentesatsen for forsinkelsesrenten?

Rentesatsen for forsinkelsesrenten (morarenten) er fra 1. januar 2009 fastsatt til 8,25
prosent. Forsinkelsesrente er en strafferente du kan bli krevd for hvis du betaler
regningene dine for sent.

Les mer om forsinkelsesrenten på nettsidene til Finansdepartementet. Her finner du også
en kalkulator for beregning av forsinkelsesrenten. Forsinkelsesrenteloven finner du på
Lovdata.

Det er Finansdepartementet som hvert halvår fastsetter rentesatsen, med virkning fra
henholdsvis 1. januar og 1. juli. Satsen skal være Norges Banks styringsrente, tillagt
minst 7 prosentpoeng. Norge følger med dette opp et EU-direktiv om forsinket betaling.


Jeg får uønsket reklame på e-post. Hva kan jeg gjøre for å stoppe dette?

Fra 1. februar 2005 ble det forbudt å sende ut reklame til fysiske personer via e-post
uten å innhente samtykke fra mottakeren på forhånd. Får du slik uønsket reklame fra
næringsdrivende i Norge kan du melde fra til Forbrukerombudet.

Markedsføringsloven har også tidligere slått fast at det er forbudt å sende e-post til
forbrukere uten samtykke. Begrepet "fysiske personer" er innført for at man også skal
få stoppet e-postreklame til arbeidstakeres og næringsdrivendes individuelle
e-postadresser. Tekst- og multimediemeldinger til mobiltelefon (SMS og MMS) er også
omfattet av dette regelverket.
På nettsidene til Forbrukerombudet kan du finne informasjon om regelverket. Les også §
2b i markedsføringsloven eller kontakt Forbrukerombudet hvis du ønsker mer informasjon.

Kan jeg få sperret tilgangen til spill m.m. på barnas telefon?

Fra 1. juli skal alle teleselskap tilby sperreordninger til sine kunder. Dette betyr at
alle kan blokkere eller begrense tilgangen til fellesfakturerte innholdstjenester, slik
som ringetoner, spill og å ringe utvalgte numre.

Du finner mer informasjon om sperreordning på telefonabonnement på Forbrukerrådets
nettsider.

Dersom du mottar mobile innholdstjenester som du ikke har bestilt, kan du klage. På
Forbrukerombudets nettsider kan du lese om hvordan du skal gå fram . Der er 
Brukerklagenemnda som er klageorgan i slike saker.

Hvem skal jeg kontakte for å endre oppføringen i telefonkatalogen?

Ta kontakt med Eniro Norge AS for å få endre oppføringen i telefonkatalogen, enten via
nettsidene eller på telefon 815 44 448.

Kan jeg reservere meg mot å få telefonkatalogen i papirformat?

Ja, du kan reservere deg mot telefonkatalogen på nettsidene til Eniro Norge AS, som er
Telenors offisielle katalogutgiver.

Hvor stor er inkassosatsen?

Fra 1. januar 2009 er inkassosatsen 590 kr. Les mer om dine rettigheter ved inkasso på
Forbrukerrådets nettsider.
 
Hvor store utgifter har en familie til mat og klær?

I SIFOs standardbudsjett finner du hvor store de alminnelige forbruksutgiftene er for
ulike typer husholdninger. Her er det f.eks. en oversikt over hvor store utgifter man
må regne med til mat og drikke, klær og sko for barn og unge i forskjellig alder.
 
Hvordan får jeg rettet opp i feilaktige kredittopplysninger om meg?

Kredittvurdering av privatpersoner blir utført av private firma. Du må derfor kontakte
det aktuelle firmaet for å få korrigert opplysningene. Du finner en liste over firma
som har konsesjon til å drive kredittopplysningsvirksomhet på Datatilsynets nettisder.

Se også spørsmål og svar om kredittopplysning på Datatilsynets nettsider.

Hvordan kan jeg finne fram til godkjente fagfolk når jeg trenger håndverker?

Godkjente håndverkere med mesterbrev kan du finne ved å søke i Mesterregisteret . På
forbrukersidene til mesterbrev.no får du tips om valg av håndverker og informasjon om
hva mesterbrev er.

Gode råd ved bruk av håndverker og oversikt over dine rettigheter finner du på 
forbrukerportalen.no.

Hvordan kommer jeg i kontakt med Forbrukerrådet?

Du kan ringe forbrukertelefonen, sende e-post eller ta kontakt med et av 
regionkontorene til Forbrukerrådet. På nettsidene finn du klageguide , informasjon om
rettighetene dine ved kjøp og varer og tjenester, forslag til utforming av kontraktar
med mer.

Hvor finner eg landkodene jeg trenger når jeg skal ringe til utlandet?

På Gule Sider finner du en oversikt over landkodene du trenger når du skal ringe til
utlandet. Du ringer til utlandet ved å taste 00 + landkode + retningsnummer + nummeret
du vil ringe.

Hvor kan jeg reservere meg mot reklame og telefonsalg?

Du kan reservere deg mot adressert reklame og telefonsalg i Reservasjonsregisteret ved
Brønnøysundregistrene. Reserver deg via nettet eller telefonnummer 75 00 75 03. For å
unngå uadressert reklame må du fylle ut et skjema på postkontoret. Du får da en gul
klistrelapp til å sette på postkassen. Kontakt Posten på telefonnummer 810 00 710
dersom du ønsker mer informasjon.
 
Hvem skal jeg ringe når det er feil på telefonen min?

Ta kontakt med det teleselskapet du er abonnent hos. Abonnenter som er tilknyttet
Telenors fastnett, skal melde feil på telefonnummer 145. Du finner en oversikt over
Telenors servicetelefoner her . På nettsidene til Post- og teletilsynet finner du en
oversikt over registrerte tilbydere av offentlig telenett og offentlig teletjeneste .

Må jeg betale toll av gaver jeg får fra utlandet via posten?

Sendinger frå utlandet med gaver mellom privatpersoner er toll- og avgiftsfrie så lenge
verdien av sendingen er under 1000 kr. Men sendinger med restriksjoner eller
særavgifter (for eksempel tobakksvarer eller alkoholholdige drikkevarer) må fortolles
på vanlig måte.

For varer fra utlandet er grensen for toll- og avgiftsfritak 200 kr.

Les mer om fortolling av sendinger til privatpersoner på Postens nettsider.

Gå til toppen

Foreldre og barn

Har jeg rett til permisjon ved tilvenning av barn i barnehage eller skole?

Det er ingen lovbestemt rett til fri fra arbeidet ved tilvenning av barn i barnehage
eller skole. De lovbestemte rettene til fri fra arbeid finner du i arbeidsmiljølovens
kapittel 12 Rett til permisjon . Fri fra arbeidet i forbindelse med skolestart eller
oppstart i barnehage må derfor enten være avtalefestet i tariffavtale eller lokalt
permisjonsreglement, eller det kan avtales direkte med arbeidsgiver.

Vil du vite mer om arbeidsmiljølovens regler om permisjon og rett til fri fra arbeidet,
kan du kontakte Arbeidstilsynets svartjeneste på telefon 815 48 222.

Har jeg rett til å være hjemme med et sykt barn?

Den enkelte arbeidstaker har rett på opptil 10 dager permisjon med lønn pr. år til og
med det året barnet fyller 12 år. Dersom du er alene om omsorgen for barnet, har du
rett på opptil 20 dager. Har du flere enn to barn, har du rett på opptil 15 dager. Du
kan ha utvidede rettigheter om barnet er kronisk sykt. Reglene finnes i 
arbeidsmiljøloven § 12-9 og folketrygdloven § 9-6 .

Hvilket ansvar har jeg som forelder hvis barnet mitt gjør skade på andres eiendom?

Barn og unge under 18 år plikter å erstatte skade som de volder forsettlig eller
uaktsomt. Foreldre svarer for skade med inntil kr 5 000 for hver enkelt skadevolding.
De fullstendige reglene om dette finner du i lov om skadeserstatning.


Hvordan finner jeg ut hva jeg skal betale i barnebidrag?

Du finner informasjon om barnebidrag, inntektsgrenser, bidragsforskudd og hva som
ligger til grunn for satsene på Nav.no. Her kan du også selv beregne bidraget. Satsene
for fastsettng av barnebidrag blir justert 1. juli hvert år.

Les også om fastsetting av barnebidrag på nettsidene til Barne- og
likestilingsdepartementet.

Ta kontakt med det lokale Nav-kontoret hvis du trenger mer informasjon eller hjelp til
utregning. Det er Arbeids- og velferdsetatens innkrevingssentral som står for
innkreving og formidling av barnebidraget.

Hvor finner jeg satsene for barnetrygd og kontantstøtte?

Du finner satsene for barnetrygd og kontantstøtte på arbeids- og velferdsetatens
nettsider, www.nav.no.

Hvor kan jeg finne informasjon om au pair-ordningen?

UDI har informasjon om au pair-ordningen på sine nettsider. Der finner du blant annet
informasjon om hvem som kan få arbeidstillatelse, krav til vertsfamilien og hvordan man
kan søke. Au pairen skal ha en skriftlig arbeidsavtale som regulerer arbeidstiden og
gir au pairen visse rettigheter, som rett til minimumslønn og anledning til å delta i
norskopplæring betalt av vertsfamilien. Les mer om dette i et rundskriv fra UDI .

Gå til toppen

Forvaltning og styringsverk.

Hva er de korrekte fargene på det norske flagget?

Fargekodene for det norske flagget ved trykk på papir er i Pantone fargesystem:
Rød: PMS 032 U
Blå: PMS 281 U

Ved bruk av av NCS-koder svarer dette til
Rød PMS 032: S 0570-Y90R eller S 1070-Y90R
Blå PMS 281 U = S 5040-R70B eller S 6030-R70B

Proporsjonene på flagget finner du i Flaggloven.

Hva er forskjellen på avgift og gebyr?

Avgifter er indirekte skatter som pålegges innenlandsk omsetning og import av varer og
tjenester. En avgift kan være generell slik som merverdiavgiften, eller den kan kun
gjelde visse varer og tjenester, såkalte særavgifter.

Ved å betale en indirekte skatt (avgift), gis man ikke noen direkte rettighet til
motytelse i form av en bestemt vare eller tjeneste. Dette til forskjell fra et gebyr,
som er en betaling for en offentlig eller privat utført tjeneste. For offentlige
tjenester forutsettes det normalt at inntektene fra gebyrene ikke skal overstige
konstnaden ved å fremskaffe tjenesten.

Hvor får jeg tak i stortingsmeldinger, NOU-er og brosjyrer?

Offentlige publikasjoner fra Stortinget og regjeringen, særtrykk av lover m.m. kan du
få kjøpt hos Fagbokforlaget, avdeling for offentlige publikasjoner , telefon 55 38 66
00, e-post offpub@fagbokforlaget.no. For å bestille brosjyrer må du ta kontakt med den
etaten som gir ut brosjyren. Kontaktinformasjon til etatene finner du på www.norge.no .

Offentlige etater kan bestille brosjyrer og publikasjoner fra Departementenes
servicesenter, telefon 22 24 20 00, e-post publikasjonsbestilling@dss.dep.no.

Hvilke land er med i EØS-avtalen?

EØS-avtalen omfatter EU-landeneog EFTA-landene Norge, Island og Liechtenstein.

EØS gir Norge og nordmenn de samme retter og plikter som andre EØS-land og deres
borgere når det gjelder handel med varer, investeringer, bank- og forsikring, kjøp og
salg av tjenester, og rett til å ta arbeid, studere og bo i andre land i området. På
europaportalen.no kan du lese mer om å leve i EØS.

Hvilke land er med i Schengen-området?

I 2009 omfatter Schengen-avtalen følgende 25 europeiske land : Belgia, Danmark,
Estland, Finland, Frankrike, Hellas, Island, Italia, Latvia, Litauen, Luxemburg, Malta,
Nederland, Norge, Polen, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spania, Sveits, Sverige,
Tsjekkia, Tyskland, Ungarn og Østerrike.

Liechtenstein og følgende EU-land er foreløpig ikke omfattet av Schengen-samarbeidet:
Bulgaria, Irland, Kypros, Romania og Storbritannia.

Norske borgere bør medbringe pass også på reiser innenfor Schengen-området, idet passet
er det eneste dokumentet som tilfredsstiller internasjonale krav til
identifikasjonspapirer.

Schengen-landene samarbeider mellom annet om grensekontroll og overvåking av områdets
ytre grenser. Du kan lese mer om Schengenavtalen på nettsidene til den norske
EU-delegasjonen.

Hvilke land er medlemmer i EU?

Fra og med 1.januar 2007 har EU 27 medlemsland: Belgia, Frankrike, Tyskland, Italia,
Luxenburg, Nederland, Danmark, Irland, Storbritanina, Hellas, Portugal, Spania,
Østerrike, Finland, Sverige, Kypros, Tsjekkia, Estland, Ungarn, Latvia, Litauen, Malta,
Polen, Slovakia, Slovenia, Bulgaria og Romania.

Hvilke land har euro som valuta?

Euro er pr. januar 2009 innført som valuta i 16 EU-land: Belgia, Finland, Frankrike,
Hellas, Irland, Italia, Kypros, Luxenburg, Malta, Nederland, Portugal, Slovakia,
Slovenia, Spania, Tyskland og Østerike.
I tillegg er euro også offisiell valuta i Andorra, Monaco, San Marino og Vatikanstaten.

Du kan lese mer om euro på EU-kommisjonens nettsider (engelsk).

Hvor finner jeg oversikt over kommunenumrene?

Du finner en oversikt over kommunenummer på Kommunenøkkelen . På Norge.no finner du
kommunenummeret til de enkelte kommunene og fylkeskommunene ved å klikke på navnet.

Hvor finner jeg satsene for arbeid i offentlige råd og utvalg?

Du finner satsene for godtgjøring til leder, medlemmer og sekretærer i statlige utvalg 
i Statens personalhåndbok. De tidligere sentralt fastsatte satsene for
utvalgsgodtgjøring er er opphevet og erstattet med veiledende satser. Det er egne
veiledende satser for selvstendig næringsdrivende.

Statens personalhåndbok finnes både i trykt og i elektronisk form. Den elektroniske
utgaven er en del av Odin-tjenesten, og er gratis for alle brukere.

Hvor kan jeg finne en oversikt over flagg- og helligdager i Norge?

Du finner en oversikt i heftet Minifakta om Norge på nettsidene til Statistisk
sentralbyrå. Se også Lov om 1 og 17 mai som høgtidsdager og Lov om helligdager og
helligdagsfred . Disse lovene lister opp de helligdagene vi har i landet. På
Utenriksdepartementets nettsider finner du en oversikt over offisielle flaggdager.

Hvem har plikt til å flagge på offisielle flaggdager?

Statlige virksomheter skal flagge på de offisielle flaggdagene. Det er ingen lovpålagt
plikt for kommunale eller fylkeskommunale virksomheter å flagge, men det er vanlig at
de også gjør det. Privatpersoner har ingen plikt til å flagge. Les mer om flagging i 
'forskrift angående bruk av statsflagget og handelsflagget' .

Hvem kan svare på spørsmål om bruk av flagget?

For å få svar på spørsmål om bruk av flagget kan du ta kontakt med diplomatseksjonen i
avdeling for kultur, norgesfremme og protokoll i Utenriksdepartementet. På nettsidene
deres finner du også en oversikt over offisielle flaggdager . Du finner også
informasjon i 'forskrift angående bruk av statsflagget og handelsflagget' .

Hvor mange er ansatt i staten?

129 105 personer var ansatt i det statlige tariffområdet i 2006. Dette tallet finner du
i brosjyren Lommestatistikk for statsforvaltninga 2007 som blant annet inneholder
antallet ansatte fra 1993 til 2006, prosentandel kvinner, aldersfordeling, sykefravær,
lønn, antall ledere m.m. Statistikken omfatter alle statlige virksomheter der
arbeidstakerne får lønns- og arbeidsvilkår fastsatt etter statens lønnsregulativ.

Statistikken omfatter ikke ansatte i statlige foretak, statlige aksjeselskap, statlige
stiftelser og andre organisasjoner som staten eier. Tallene omfatter i hovedsak heller
ikke statlige toppledere og dommere.

Når begynner sommertiden?

Sommertiden begynner kl. 02.00 siste søndag i mars. Da skal klokken stilles en time
fram, fra 02.00 til 03.00.

Med sommertid mener man den perioden av året da klokken skal stilles en time fram i
forhold til resten av året. Norge er gjennom EØS-avtalen knyttet opp til EUs regelverk
på dette området. Les mer i forskrift om sommertid .

Sommertiden tar slutt kl. 03.00 siste søndag i oktober. Da skal klokken stilles en time
tilbake, altså fra 03.00 til 02.00.

Har du problemer med å huske hvilken veg klokken skal stilles? En god huskeregel -
klokken skal alltid stilles mot nærmeste sommer.

Skal flagget på hel eller halv stang når det er gravferd og offisiell flaggdag på
samme dag?

Det er ikke noe regelverk som gir svar på dette spørsmålet. Det blir i slike tilfeller
opp til ledelsen ved institusjonen eller den statlige virksomheten å avgjøre hva som
blir det viktigste. Og for f.eks. et sykehjem vil trolig hensynet til den avdøde veie
tyngst. Så lenge man flagger enten på hel eller halv stang, gjør man ikke noe galt.


Trenger dere mer råd om flagging, kan dere kontakte diplomatseksjonen i avdeling for
kultur, norgesfremme og protokoll i Utenriksdepartementet.

Gå til toppen

Fri rettshjelp.

Hvor kan jeg få informasjon om fri rettshjelp?

Fri rettshjelp betyr at staten helt eller delvis kan dekke utgiftene til advokathjelp.
Trenger du fri rettshjelp, kan du kontakte advokat, Fylkesmannen i fylket ditt eller 
domstolene .

Du finner informasjon om fri rettshjelp på nettsidene til Fylkesmannen og på 
Rettsrad.no . Lov om fri rettshjelp finner du på Lovdata.no.

Fri rettshjelp omfatter både fritt rettsråd og fri saksførsel.

Fritt rettsråd er veiledning og hjelp i juridiske spørsmål utenfor rettergang, for
eksempel utforming av søknader og klager og korrespondanse med motpart. Rettsråd
omfatter også ren rådgivning fra advokat.

Fri sakførsel er rettshjelp i saker som går for domstolene.

I noen saker kan du få fri rettshjelp uavhengig av inntekt og formue. I andre saker er
det et vilkår at du er under visse inntekts- og formuesgrenser .

Gå til toppen

Fritid.

Er det lov å brenne bråte?

Den enkelte kommune har myndighet til å tillate eller forby utendørs brenning eller
brenning av avfall i småovner. Kommunen kan lage lokale forskrifter der slik brenning
forbys i hele eller i deler av kommunen. Brenning av næringsavfall er ikke tillatt.


For å få informasjon om hvilke regler som gjelder der du bor, kan du ta kontakt med 
kommunen din. Eventuelle lokale forskrifter for hver enkelt kommune finner du på
Lovdata.

Det er Miljøverndepartementet som gjennom forskrift til forurensningsloven har gitt
kommunen hjemmel til å fastsette lokale forskrifter for åpen benning og brenning av
avfall i småovner. Kommunen er også tilsynsmyndighet og kan pålegge forurensningsgebyr
og gi pålegg etter forurensningsloven.

Har jeg rett til å få overført deler av ferien min til neste år?

Du kan avtale overføring av inntil to ukers ferie til påfølgende ferieår (kalenderår),
men du har ikke krav på dette. Dersom sykdom hindrer deg i å avvikle ferien innen
ferieårets utløp, kan du som arbeidstaker kreve å få overført inntil to ukers ferie til
neste år. Et slikt krav må du framsette før årets utløp.

Arbeidstakere som har avtalefestet fem ukers ferie, kan overføre to uker pluss fire
arbeidsdager til neste ferieår. Ferie som ikke er avviklet og ikke er overført til
neste ferieår, faller bort.

Du finner mer informasjon om avvikling av ferie på Arbeidstilsynets faktasider om ferie
. Har du flere spørsmål om ferie, kan du kontakte Arbeidstilsynets svartjeneste.


Hvor store er tollkvotene for privatpersoner?

På tollvesenets nettsider, www.toll.no, finner du regler for hva og hvor mye du kan ta
med deg på reise inn til og ut av Norge .

Hva har jeg lov til å ta med av kontanter til utlandet?

Ved innreise eller utreise av Norge kan du ha med betalingsmidler for til sammen inntil
25 000 norske kroner. Med betalingsmidler menes for eksempel norske og utenlandske
sedler og mynter, sjekker/reisesjekker og andre verdidokumenter. Har du med verdier ut
over dette, skal du gi melding på et skjema som du får hos Tollvesenet . Norges bank
har mer informasjon om betalingsformidling .

Hvem skal jeg kontakte for å ta båtførerprøven?

På nettsidene til Norsk Test AS finner du en oversikt over hvor du kan ta
båtførerprøven . Norsk Test AS utsteder båtførerbevis på oppdrag fra
Sjøfartsdirektoratet. Pensum til båtførerprøven er basert på Sjøfartsdirektoratets
fagplan.

På Sjøfartsdirektoratets nettsider kan du lese mer om dagens frivillige ordning med
båtførerbevis og om forslaget til obligatorisk båtførerbevis .

Hvilke regler gjelder for å ta med hund til Sverige?

Hund eller katt fra Norge kan fritt tas med inn i Sverige så lenge det er snakk om
privat innførsel.

Det samme gjelder for privat innførsel avhund og katt fra Sverigetil Norge. Det er
ingen krav om vaksinasjoner eller liknende for dyr som oppholder seg lovlig i Sverige.

Les mer om innførselsvilkår for hund og katt på nettsidene til Mattilsynet. Der finner
du også generell informasjon om innførsel av hund, katt og ilder til Norge.

Hvor får jeg et nytt båtførerbevis?

For å få nytt båtførerbevis skal du ta kontakt med firmaet Norsk Test AS som utsteder
båtførerbevis på oppdrag fra Sjøfartsdirektoratet. Dersom det er svært lenge siden du
tok prøven, kan det hende at du ikke ligger i databasen deres. Du må da kunne
dokumentere at du har tatt båtførerprøven for å få utstedt ei nytt bevis. Alle spørsmål
om dette skal rettes til Norsk Test AS.

Hvor får jeg kjøpt fiskekort?

Du kan kjøpe fiskekort til de fleste vann og vassdrag i Norge via SMS. Det er Statskog
som med Norgeskortet har denne ordningen. Kortet gjelder fiske med stang eller
håndsnøre etter innlandsfisk i vann og vassdrag på statsgrunn, unntatt statsallmenning
i Sør-Norge.

På privat grunn er det grunneieren som har retten til fiske. Det betyr at du må ha
løyve fra grunneieren for å fiske. Mange grunneiere selger fiskekort, og med dette har
du lov til å fiske. På nettsiden inatur.no kan du kjøpe fiskekort til mange vann og
vassdrag.

Er du over 16 år og vil fiske laks, sjøørret og sjørøye i vassdrag, må du betale
fiskeravgift til staten før du kan løse fiskekort. Barn og ungdom under 16 år har rett
til å fiske gratis. Les mer om det i lov om laksefisk og innlandsfisk m.v.

Se også Direktoratet for naturforvaltnings temasider om fritidsfiske .

Hvor kan jeg finne en oversikt over flagg- og helligdager i Norge?

Du finner en oversikt i heftet Minifakta om Norge på nettsidene til Statistisk
sentralbyrå. Se også Lov om 1 og 17 mai som høgtidsdager og Lov om helligdager og
helligdagsfred . Disse lovene lister opp de helligdagene vi har i landet. På
Utenriksdepartementets nettsider finner du en oversikt over offisielle flaggdager.

Hvordan går jeg fram for å stifte en forening?

Du finner informasjon om registrering av lag og foreninger på bedin.no. Der finner du
også forslag til stiftelsesdokument og en standard for god regnskapsskikk for ideelle
organisasjoner.

Hvordan registrerer jeg meg for å få innreiseløyve til USA?

Alle som skal reise til USA uten visum, må på forhånd registrere seg elektronisk. Du
finner registreringsskjemaet ESTA her. Skjemaet finnes på 16 språk, deriblant norsk.

I de fleste tilfeller vil innreisen bli godkjent nesten umiddelbart, men i særtilfeller
kan det ta opp til 72 timer. Du bør derfor ordne dette i god tid før avreise. Reisende
som ikke har fått ESTA-godkjenning, kan bli nektet å gå ombord i flyet, bli forsinket,
eller bli nektet innreise ved grensestasjonen.

Søkere som ikke blir godkjent av ESTA, må søke om visum for å reise til USA.

Les mer om ESTA (elektronisk system for reiseinformasjon) på nettsidene til Amerikas
forente staters ambassade. Kontakt ambassaden dersom du ønsker utfyllende informasjon.

Jeg har mistet jegeravgiftskortet. Hvor skal jeg henvende meg for å få et nytt?

Du kan bestille jegeravgiftskort hos Jegerregisteret ved Brønnøysundregistrene. Kontakt
Jegerregisteret eller bestill nytt kort her. På nettsidene til Direktoratet for
naturforvaltning finner du mer informasjon om jakt og fangst.

Må jeg ha maskinlesbart pass for å reise til USA?

Amerikanske myndigheter krever maskinlesbart pass for visumfri innreise til USA. Dette
gjelder for personer som skal på turist- eller forretningsreise som ikke skal vare i
mer enn 90 dager. Slike pass utstedes ved samtlige pass-søkesteder i Norge.

Du finner informasjon om pass og maskinlesbare pass på nettsidene til politiet. På
nettsidene til Amerikas forente staters ambassade finner du mer informasjon samt bilder
av maskinlesbare pass. Les også om pass og legitimasjon på Norge.no.

Merk også at alle som skal reise til USA uten visum, på forhånd må registrere seg
elektronisk. Du finner registreringsskjemaet ESTA her. Skjemaet finnes på 16 språk,
deriblant norsk.

Når er det båndtvang for hund ?

I tiden fra og med 1. april til og med 20. august skal en hund bli holdt i bånd eller
forsvarlig inngjerdet eller innestengt, slik at den ikke kan jage eller skade husdyr og
vilt. Reglene for sikring av hund finner du i hundeloven kapittel 2. Kommunene kan
fastsette mer detaljerte forskrifter om båndtvang. Eventuelle lokale forskrifter finner
du her.

Trenger jeg attest for å ta med legemidler til utlandet?

Har du med reseptpliktige legemidler til utlandet, bør du være forberedt på å kunne
dokumentere at du er den rettmessige eier av legemidlene. Ved passering av den norske
grense vil for eksempel legeerklæring, kopi av resept eller originalemballasjen fra det
norske apoteket kunne tjene som dokumentasjon på eierskapet.

Regelverket som gjelder når en reisende har behov for å medbringe legemidler til
personlig bruk ved opphold i utlandet, vil være noe forskjellig fra land til land.
Landene som deltar i Schengen-samarbeidet har imidlertid blitt enige om felles
bestemmelser som gjelder visse sovemidler, beroligende midler og sterke smertestillende
legemidler. Ved reiser til disse landene bør du ha med en «Schengen-attest» når du
medbringer visse typer legemidler. Alle landets apoteker utsteder Schengen-attester.

Les om legemidler ved utenlandsopphold på nettsidene til Statens legemiddelverk.
Utenriksdepartementet har en liste over landene som er med i Schengen-samarbeidet .
Legg merke til at Storbritannia og Irland er blant de landene som ikke er med i
Schengen-samarbeidet.

Gå til toppen

Forebyggende helsearbeid.

Hvem kan svare på om blåskjellene jeg har plukket er trygge å spise?

Mattilsynet overvåker algegifter i blåskjell fra mars og ut året. I denne perioden blir
det lagt ut blåskjellvarsler hver fredag ettermiddag. Du kan få svar på om blåskjellene
er trygge å spise via matportalen.no, ved å ringe Mattilsynets blåskjelltelefon,
telefonnummer 820 33 333, eller via tekst-tv side 588 på NRK 1 eller side 342 på NRK 2.
Se også Mattilsynets anbefalinger om å begrense eller ikke spise visse typer sjømat fra
områder med høyt innhold av miljøgifter her .

Hvor finner jeg informasjon om hvilke vaksiner jeg bør ta ved en utenlandsreise?

På nettsidene til Nasjonalt folkehelseinstitutt finner du en oversikt over hvilke 
vaksiner som blir anbefalt å ta ved utanlandsreiser.

Gå til toppen

Grunnskole.

Har jeg rett til permisjon ved tilvenning av barn i barnehage eller skole?

Det er ingen lovbestemt rett til fri fra arbeidet ved tilvenning av barn i barnehage
eller skole. De lovbestemte rettene til fri fra arbeid finner du i arbeidsmiljølovens
kapittel 12 Rett til permisjon . Fri fra arbeidet i forbindelse med skolestart eller
oppstart i barnehage må derfor enten være avtalefestet i tariffavtale eller lokalt
permisjonsreglement, eller det kan avtales direkte med arbeidsgiver.

Vil du vite mer om arbeidsmiljølovens regler om permisjon og rett til fri fra arbeidet,
kan du kontakte Arbeidstilsynets svartjeneste på telefon 815 48 222.

Hvor finner jeg adresser til skoler og barnehager?

Adresser til barnehager, grunnskoler og andre skoleslag finner du på Pedlex Norsk
Skoleinformasjon

Hvor finner jeg en oversikt over norske skoler i utlandet?

Fylkesmannen i Oslo og Akershus er tilsynsmyndighet for norske skoler i utlandet, og du
finner en oversikt over skolene på Fylkesmannens nettsider. Vær også oppmerksom på
nettstedet Globalskolen.no som blant annet gir nettbasert opplæring i norsk,
samfunnsfag og RLE.

Vi bor utenlands. Finnes det tilbud om norskundervisning for barn på nettet?

Nettstedet Globalskolen.no gir nettbasert opplæring i blant annet norsk, samfunnsfag og
religion, livsyn og etikk (RLE) i første til tiende årstrinn.

Elever ved utenlandske eller internasjonale grunnskoler i Norge eller utlandet kan få
statsstøtte til kompletterende undervisning i norsk, samfunnsfag, og kristendoms-,
religions- og livsynskunnskap. Du finner informasjon og søknadsskjema på nettsidene til
Fylkesmannen i Oslo og Akershus. Der finner du også en oversikt over norske skoler i
utlandet .

Gå til toppen

Helsetjenester.

Får jeg dekket utgifter til medisinsk behandling hvis jeg skulle bli syk på en
utenlandsreise?

Hvis du blir syk mens du oppholder deg i et EØS-land eller i Sveits, kan du få dekket
utgifter til helsetjenester. Vilkåret er at du har med deg Europeisk helsetrygdkort.
Europeisk helsetrygdkort er et plastkort på størrelse med et vanlig bankkort, og det
dokumenterer at du har rett til å få dekket utgifter til nødvendig medisinsk behandling
når du oppholder deg midlertidig i et annet EØS-land eller i Sveits. Du har rett til
behandling på lik linje med oppholdslandets borgere.

Helsetrygdkortet gir ikke rett til ytelser hvis formålet med reisen er å få medisinsk
behandling. Helsetrygdkortet dekker heller ikke ekstra utgifter til hjemreise fordi du
er blitt syk eller utsatt for en ulykke. Unntaket er hjemreise fra de andre landene i
Norden.

Ønsker du å sikre deg mot utgifter som trygden i oppholdslandet ikke dekker eller mot
merutgifter ved hjemreise, må du kjøpe en reiseforsikring som dekker slike utgifter.

Helsetrygdkortet erstatter den tidligere papirblanketten E-111. Fra 1. januar 2005 er
denne blanketten ikke lenger gyldig. 

Europeisk helsetrygdkort kan bare benyttes innenfor EØS-området og i Sveits. 
Skal du reise til andre land, bør du kjøpe en reiseforsikring.

Du kan bestille Europeisk helsetrygdkort på nettsidene til NAV ved å ringe den
automatiske servicetelefonen 810 33 810, eller ved å skrive kort (mellomrom)
fødselsnummer (11 siffer) og sende en SMS til nummer 26626. Du kan også kontakte Nav
helsetjenesteforvaltnings servicesenter på telefon 815 70 030.

Har jeg krav på gratis tannlegebehandling?

Tannhelsetjenesten gir gratis tannbehandling til disse gruppene:

* barn og ungdom 0-18 år
* personer med psykisk utviklingshemming
* beboere i alders- og sykehjem
* enkelte brukere av hjemmesykepleien

Ungdom fra 19 til 20 år betaler 25% av behandlingskostnadene.

Man slipper likevel å betale for en rekke spesifikke tannbehandlinger. En oversikt over
disse unntakene finner du på nettsidene til Nav.

Stønaden fra folketrygden blir gitt etter faste takster. Dersom utgiftene er høyere enn
takstene, må du betale resten selv. Takstene finner du her.

Enkelte behandlinger kommer inn under frikortordningen egenandelstak 2. Les mer om 
egenandelstak 2 på Navs nettsider.

Hvor finner jeg adresse og telefonnummer til landets helsestasjoner ?

Du finner adresser og telefonnummer til helse- og sosialtjenesten i kommunene
Helsedirektoratets nettsider.

Hvor finner jeg adresser og telefonnummer til BUP?

På nettsidene til Helsedirektoratet kan du søke opp adresseinformasjon til landets
barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker, BUP. På Oslo kommunes nettsider finner du
en oversikt over hvilken BUP innbyggerne i de ulike bydelene hører til.

Hvor finner jeg adresser og telefonnummer til DPS?

På nettsidene til Helsedirektoratet kan du søke opp adresseinformasjon til landets
distriktspsykiatriske senter, DPS. På Oslo kommunes nettsider finner du en oversikt
over hvilken DPS innbyggerne i de ulike bydelene hører til.

Hvor finner jeg adresser til LAR-sentrene i Norge?

Du finner informasjon om Legemiddelassistert rehabilitering (LAR) på nettsidene til
Aker universitetssykehus. Her finner du også en adresseliste til LAR-sentrene i Norge.

Hvor finner jeg informasjon om behandlingsreiser til utlandet?

Du finner informasjon om behandlingsreiser til utlandet på nettsidene til
Rikshospitalet.

Hvor finner jeg oversikt over pasient- og brukerorganisasjoner?

På nettsidene til Helse Nord RHF finner du en stor samling med lenker til pasient- og
brukerorganisasjoner i Norge.

Hvor finner jeg oversikt over private psykologer og legespesialister med driftsavtale?

Dette finner du på nettsidene til de regionale helseforetakene.
Helse Nord RHF ( Nordland, Troms og Finnmark)
Helse Midt RHF (Trøndelag og Møre og Romsdal)
Helse Vest RHF (Rogaland, Hordaland og Sogn og Fjordane)
Helse Sør-øst RHF (Oslo, Akershus, Oppland, Hedmark, Østfold, Vest-Agder, Aust-Agder,
Telemark, Vestfold og Buskerud )

Hvor kan jeg få hjelp når jeg sliter psykisk?

I kritiske eller livstruende situasjoner skal du straks ringe Øyeblikkelig hjelp på
telefonnummer 113. Forklar hva som har skjedd og fortell hvilken adresse du ønsker
hjelpen til. Hvis situasjonen ikke er akutt, det vil si at det ikke er fare for liv og
helse, kan du kontakte fastlegen din eller nærmeste legevakt.

Hvis du trenger noen å snakke med, kan du ringe Mental Helses hjelpetelefon 810 30 030
eller Kirkens SOS 815 33 300. På nettsidene til Helsedirektoratet finner du gode råd om
psykisk helse.

Hvor stor er egenandelen ved behandling hos lege?

Egenandelen ved undersøkelse eller behandling av allmennlege eller legevakt på dagtid
er 132 kr (pr. 1. juli 2009). På nettsidene til Nav finner du en oversikt over 
egenandeler for helsetjenester og grensen for når man får frikort .

Hvordan bytter jeg fastlege?

Du kan bytte fastlege via internettsiden MinFastlege eller ved å kontakte
fastlegekontoret på telefon 810 59 500.

På Navs nettsider finner du mer informasjon om fastlegeordningen og en oversikt over
fastlegene i kommunen din. Du kan også melde deg inn i eller ut av ordningen via disse
sidene.

Hvordan finner jeg fram til og søker om hjelpemidler?

På nettsidene til Nav finner du informasjon om ulike hjelpemiddel . Der ligger også 
søknadsskjema og hjelpemiddeldatabasen . Ta kontakt med kommunehelsetjenesten der du
bor for å få hjelp til å søke. Dreier det seg om hjelpemidler på arbeidsplassen, spør
du arbeidsgiver eller bedriftshelsetjenesten. Kontakt det lokale Nav-kontoret når det
gjelder attføring.

Hvordan kan jeg finne ut hvem som er fastlegen min?

Logg deg inn på MinFastlege for å finne ut hvem som er fastlegen din. Du bruker
personnummer, navn og postnummer for å logge deg inn.

Du kan også ringe Nav helsetjenesteforvaltning på telefonnummer 810 59 500.

Hvordan klager jeg på en legebehandling?

Hvis du mener at du er blitt feilbehandlet eller at helsepersonell har brutt noen av
sine plikter overfor deg, som for eksempel å gi forsvarlig behandling, kan du be 
Helsetilsynet i fylket vurdere dette. Du kan lese mer om klager og om klage på
helsetjenester og helsepersonell på nettsidene til Statens helsetilsyn.

Hvordan klager jeg på tannlegebehandling?

Tannlegeforeningens lokalforeninger har egne klagenemnder som skal bidra til å løse
konflikter. Du kan også kontakte Helsetilsynet i fylket ditt.

Jeg har nettopp flyttet til Norge. Hvordan får jeg fastlege?

For å få fastlege i Norge må du være folkeregistrert i en norsk kommune, og ha norsk
fødsels- og personnummer. NATO-personell og asylsøkere kan få fastlege så lenge de har 
D-nummer . For legehjelp før du har fått fastlege, ta enten kontakt med helseseksjon i
kommunen, som kan hjelpe deg med å finne frem til ledig lege, eller ta kontakt med et
privat legesenter. Du har krav på legehjelp også uten fastlege.

Når du har fått fødselsnummer, dvs etter innmelding i folkeregisteret, kan du ringe NAV
Helsetjenesteforvaltning på tlf. 810 59 500 for å få tildelt fastlege. Du kan også
melde deg på ordningen og evt. bytte fastlege på MinFastlege på Nav.no. Vær oppmerksom
på at innmelding i folkeregisteret skjer ved personlig fremmøte.

Ved akutt behov for hjelp, ring legevakten i din kommune.

Trenger jeg attest for å ta med legemidler til utlandet?

Har du med reseptpliktige legemidler til utlandet, bør du være forberedt på å kunne
dokumentere at du er den rettmessige eier av legemidlene. Ved passering av den norske
grense vil for eksempel legeerklæring, kopi av resept eller originalemballasjen fra det
norske apoteket kunne tjene som dokumentasjon på eierskapet.

Regelverket som gjelder når en reisende har behov for å medbringe legemidler til
personlig bruk ved opphold i utlandet, vil være noe forskjellig fra land til land.
Landene som deltar i Schengen-samarbeidet har imidlertid blitt enige om felles
bestemmelser som gjelder visse sovemidler, beroligende midler og sterke smertestillende
legemidler. Ved reiser til disse landene bør du ha med en «Schengen-attest» når du
medbringer visse typer legemidler. Alle landets apoteker utsteder Schengen-attester.

Les om legemidler ved utenlandsopphold på nettsidene til Statens legemiddelverk.
Utenriksdepartementet har en liste over landene som er med i Schengen-samarbeidet .
Legg merke til at Storbritannia og Irland er blant de landene som ikke er med i
Schengen-samarbeidet.

Gå til toppen

Høyere utdanning.

Hvem har plikt til å melde flytting?

Alle som flytter innen kommunen, mellom norske kommuner, eller til Norge fra utlandet
eller til utlandet, plikter å gi melding til folkeregisteret. Folkeregisteret er en del
av skattekontoret. Alle i familien eller husstanden må melde flytting.

Det gjelder spesielle regler blant annet for skoleelever, studenter, vernepliktige og
enslige pendlere. Ta kontakt med skattekontoret for å få informasjon.

Flytter du fra Norge til et annet nordisk land , skal du melde dette direkte til
folkeregistermyndigheten i innflyttingslandet. Du trenger ikke lenger melde utflytting
til det norske folkeregisteret.

Alle som stiller sitt husvære til disposisjon for andre, skal melde fra om dem som
flytter til eller fra husværet. Desom du har forsikret deg om at den som flytter selv
har levert flyttemelding, trenger du ikke melde fra.

Du finner mer informasjon om å melde flytting på skatteetatens nettsider. Der finner du
også skjema og lenke til levering av flyttemelding på nett .

Hvor får jeg tak i en godkjent translatør?

På nettsidene til Statsautoriserte translatørers forening kan du søke etter godkjente
translatører. De fleste translatørene er autorisert i ett språk, men til sammen kan
medlemmene i foreningen oversette til 20 språk.

Kan jeg ha ulik bostedsadresse og postadresse i folkeregisteret?

Ja, det kan du. Den beste måten å få ordnet dette på, er å sende et vanlig brev (ikke
flyttemelding) til folkeregisteret ved skattekontoret . Skriv hvilken postadresse du
ønsker oppført, og forklar at du beholder den bostedsadressen du alt 
har.

Gå til toppen

Kjøpe bolig.

Hvem kan få startlån og hvor søker jeg?

Personer som ikke får lån fra private banker eller som mangler egenkapital, som for
eksempel unge i etableringsfasen, barnefamilier, enslige forsørgere, funksjonshemmede
eller flyktninger, kan søke om startlån. Husbanken har utfyllende informasjon om
startlån

Søknaden skal sendes til egen kommune/bydel. Noen kommuner tilbyr elektronisk
søknadskjema, de andre bruker søknadskjema til nedlasting (PDF). Det er opp til den
enkelte kommune å vurdere om startlån innvilges og hvor stort lånet blir.

Hvor får jeg tak i skjøte for tinglysing i fast eiendom?

Dette skjemaet får du kjøpt i bokhandelen. Du finner også skjøte med veiledning på
nettsidene til Statens kartverk.

Hvor stort er tinglysingsgebyret?

Fra 1. januar 2006 (ingen oppjustering i januar 2009) er tinglysings-gebyret 1548 kr
for tinglysing av skjøte og 1935 kr for tinglysing av pantedokument.

Gå til toppen

Kjøretøy.

Hvor er det blitt av Biltilsynet?

"Biltilsynet" har skiftet navn til trafikkstasjon. Stedsnavnet står først, som for
eksempel Odda trafikkstasjon. På www.norge.no kan du finne din lokale trafikkstasjon .

Navneendringen fra "Biltilsynet" til trafikkstasjon skjedde i 1995.

Hvor finner jeg en oversikt over satsene for årsavgift?

Du finner en oversikt over satsene for årsavgift i 2009 på nettsidene til Tollvesenet.

Hvor finner jeg informasjon om årsavgiften?

Du finner informasjon om årsavgiften på kjøretøy på Tollvesenets nettsider.

Hvordan finner jeg ut når bilen min skal på EU-kontroll?

Du får informasjon om siste EU-godkjenning og neste EU-kontroll ved å skrive inn
bilnummeret på nettsiden til Statens vegvesen.

Du kan òg sende en tekstmelding til 2282. Skriv "REGNR" (Eksempel: REGNR AA00000).
SMS-tjenesten koster kr 3,-.

Les mer om EU-kontroll (periodisk kjøretøykontroll) på Statens vegvesens 
nettsider.

Når er det tillatt å kjøre med piggdekk?

Forskrift om bruk av kjøretøy slår fast at piggdekk eller kjetting ikke må brukes i
tiden fra og med første mandag etter 2. påskedag til og med 31. oktober. I Nordland,
Troms og Finnmark er tilsvarende periode fra og med 1. mai til og med 15. oktober.

Det er likevel slik at føreren må vurdere om kjøretøyet er sikret tilstrekkelig
veggrep. Forskriften sier at kjøretøy ikke må brukes uten at det er sikret
tilstrekkelig veggrep i forhold til føret. Les mer om dekk og kjettinger på nettsidene
til Statens vegvesen.

Hvordan kan jeg finne ut hvem som er eier av en bil når jeg kjenner
registreringsnummeret?

Ved å sende REGNR <registreringsnummer> til 2282 vil du etter kort tid få en SMS med
opplysninger om navnet og bostedkommunen til eieren, bilmerke med mer. SMS-tjenesten
koster kr 3,-.

Det er Statens vegvesen som tilbyr kjøretøyopplysninger på SMS .

Hvordan kan jeg finne ut om årsavgift på et kjøretøy er betalt?

Du kan få informasjon om dette ved å sende en tekstmelding til 2282. Skriv "REGNR "
(Eksempel: REGNR AA00000). SMS-tjenesten koster kr 3,-.

Jeg har ikke fått giro for innbetaling av årsavgift. Hva skal jeg gjøre?

Har du ikke fått kravet om årsavgift, må du fylle ut en giro selv og betale innen
fristen. Du må skrive inn et KID-nummer (kundeidentifiseringsnummer) for at betalingen
skal knyttes opp til køretøyet ditt. KID-nummeret får du laget på nettsidene til
Tollvesenet. Du kan også få oppgitt KID-nummeret ved å ringe Tollvesenet på telefon 22
86 02 00.

Du finner mer informasjon om årsavgiften og utfylling av giroen på nettsidene til
Tollvesenet.

Jeg har ikke fått oblater til bilskiltene. Hvem skal jeg kontakte?

For å få oblater til bilskiltene må

- årsavgiften være betalt
- forsikringen være i orden
- EU-kontrollen være i orden
- bilen ikke begjært avskiltet

Har du likevel ikke fått oblatene, kan du ta kontakt med den lokale trafikkstasjonen .
Lurer du på om årsavgiften er betalt, kan du sende spørsmålet på SMS .

Jeg har utenlandsk førerkort. Er dette gyldig i Norge?

Det er forskjellige regler for dem som har førerkort fra land i EØS-området og for dem
med førerkort utstedt utenfor dette området. På nettsidene til Statens vegvesen kan du
lese mer om innbytte av utenlandsk førerkort og om vilkår for bruk av utenlandsk
førerkort i Norge . Kontakt den lokale trafikkstasjonen hvis du ønsker mer 
informasjon.

Kan jeg kjøre med det norske førerkortet mitt i utlandet?

Norske førerkort er gyldige i alle EU/EØS-land. Men Statens vegvesen tilrår at de som
ikke har den nyeste førerkortmodellen (bankkortformat), bytter til denne før utreise.
Dette gjelder særlig dersom du har det grønne førerkortet (liten grønn bok).

Også mange land utenfor EU/EØS-området godkjenner EØS-modellen (bankkortformat). I
disse landenetrenger du ikke internasjonalt førerkort. Ta kontakt med landets ambassade
i Norge for å få vite hvilke regler som gjelder.

Statens vegvesen har mer informasjon om norsk førerkort i utlandet .

Gå til toppen

Leie bolig.

Har jeg rett til bostøtte og hva er fristen for å søke?

Forholdet mellom husstandens boutgifter og samlede inntekter avgjør om du kan få
bostøtte. På Husbankens internettsider finner du mer informasjon om bostøtteordningen ,
og du kan beregne bostøtten . Du finner også informasjon om Husbankens tilskudd og lån
til bolig- og bygningsrelaterte formål.

Fristen for å søke om bostøtte er den 14. i hver måned. Utbetalingen skjer den 10. i
den etterfølgende måneden.

Søknad om bostøtte skal sendes til sosialkontoret (ev. boligkontoret) i kommunen din. I
Oslo sender du søknaden til bydelen din. Du kan sende søknaden via Internett eller
skrive ut søknadsskjema fra Husbankens nettsider.

Gå til toppen

Navn.

Hvordan kan jeg oppspore en person i Norge?

Hvis du har navn eller adresse, kan du starte med å søke i telefonkatalogen på
Internett . Fører ikke dette fram, kan du
kontakte folkeregisteret ved skattekontoret . Vær oppmerksom på at utlevering av
opplysninger fra folkeregisteret til private bare skjer dersom opplysningene er
nødvendige for at vedkommende skal kunne ivareta sine lovmessige rettigheter og
plikter.

Jeg har skiftet navn. Hvordan kan jeg endre navnet i passet mitt?

Har du håndskrevet pass, kan du endre navnet i passet én gang. Du må møte personlig og
ta med dokumentasjon som viser både ditt tidligere og nåværende navn og dato for
navneendringen. Dokumentet må være en original.

Det kan ikke gjøres navneendring i maskinlesbare pass, og du må derfor i stedet søke om
nytt pass.

Husk at billett og pass må være utstedt i samme navn ved innsjekking på fly. Hvis du
f.eks. har bestilt billett til bryllupsreisen med jentenavnet ditt, må passet du har
med på reisen også inneholder samme navn.

Du finner mer informasjon om pass på politiets nettsider.

Jeg vil skifte navn. Hvordan gjør jeg det?

For å skifte navn sender du melding om endring av navn til skattekontoret ditt
(folkeregisteret er en del av skattekontoret). På nettsidene til Justis- og
politidepartementet finner du meldingsskjema for navneendring. På nettsidene til
Statistisk sentralbyrå finner du navnestatistikk med oversikt over hvor mange ganger de
ulike navnene er brukt i Norge. Les mer om navn på Norge.no.

Gå til toppen

Næringsskatt.

Hva er fristen for å levere selvangivelse for næringsdrivende?

For næringsdrivende som leverer selvangivelsen på papir, er fristen 30. april. Leverer
du elektronisk, er fristen 31. mai.

Selskap kan i 2009 levere selvangivelsen på nett fra 23. februar. Personlig
næringsdrivende kan levere på nett fra 24. mars.

Du finner mer informasjon om datoer og frister i skattekalender for næringsdrivende på
skatteetatens nettsider.

Hva er satsene for merverdiavgift?

Merverdiavgift (moms, mva.) betales ved omsetning av de fleste varer og tjenester.
Satsen er generelt 25 prosent. Satsen for omsetning av mat- og drikkevarer er 14
prosent. For kinobilletter, persontransport og kringkastingsavgift er satsen 8 prosent.
Du finner mer informasjon om merverdiavgift på nettsidene til skatteetaten.

Hvordan søker jeg om utsettelse av innlevering av selvangivelsen?

Du kan ta kontakt med skattekontoret på telefonnummer 800 80 000. Tast 1 og forklar
situasjonen.

For den enkelte skattyter, selskap og næringsdrivende som har PIN-kode, er det mulighet
å gå inn via Altinn og søke elektronisk om 14 dagers utsettelse av innlevering av
selvangivelsen. Gå til skjema for privatpersoner eller skjema for næringsdrivende .

Jeg skal betale inn skatt og trenger et KID-nummer. Hva gjør jeg?

Du kan få laget et KID-nummer for innbetaling av skatt på skatteetatens nettsider.
KID-nummeret kan brukes til flere typer innbetalinger, som forskuddstrekk, restskatt,
arbeidsgiveravgift og forhåndsskatt. Både arbeidsgivere, selskap og personlige
skatteytere kan bruke tjenesten.

På nettsiden finner du også en oversikt over skatteoppkrevernes kontonummer .

Gå til toppen

Næringsvirksomhet.

Hvordan søker jeg om skjenkebevilling?

Det er kommunen som tildeler skjenkebevilling. Dersom det skal skjenkes alkohol, må du
søke om både serveringsbevilling og skjenkebevilling.

For å få bevilling må styreren må ha avlagt og bestått etablererprøven i henhold til
serveringsloven. Styrer og stedfortreder må begge ha bestått kunnskapsprøven om
alkoholloven. Du finner informasjon om kunnskapsprøven og om kommunale salgs- og
skjenkebevillinger på Helsedirektoratets nettsider.

Hva har jeg lov til å ta med av kontanter til utlandet?

Ved innreise eller utreise av Norge kan du ha med betalingsmidler for til sammen inntil
25 000 norske kroner. Med betalingsmidler menes for eksempel norske og utenlandske
sedler og mynter, sjekker/reisesjekker og andre verdidokumenter. Har du med verdier ut
over dette, skal du gi melding på et skjema som du får hos Tollvesenet . Norges bank
har mer informasjon om betalingsformidling .

Gå til toppen

Omsorg og sosiale tjenester.

Hvem har rett på avlastning?

Har du særlig tyngende omsorgsoppgaver kan du ha rett på avlastning. Avlastning skal
gjøre det mulig for omsorgsyter å opprettholde gode familierelasjonar, holde på sosiale
nettverk og gi nødvendig og regelmessig fritid og ferie.
Avlastning er hjelp til omsorgsyter, i motsetning til kortidsopphold som er helsehjelp
til den omsorgstrengende.

Avlastning kan gis både i private hjem og i spesielle kommunale tiltak, for eksempel i
sykeheim. Søknad om avlastning skal sendes til kommunen.

Gå til toppen

Pasientrettigheter.

Har jeg krav på gratis tannlegebehandling?

Tannhelsetjenesten gir gratis tannbehandling til disse gruppene:

* barn og ungdom 0-18 år
* personer med psykisk utviklingshemming
* beboere i alders- og sykehjem
* enkelte brukere av hjemmesykepleien

Ungdom fra 19 til 20 år betaler 25% av behandlingskostnadene.

Man slipper likevel å betale for en rekke spesifikke tannbehandlinger. En oversikt over
disse unntakene finner du på nettsidene til Nav.

Stønaden fra folketrygden blir gitt etter faste takster. Dersom utgiftene er høyere enn
takstene, må du betale resten selv. Takstene finner du her.

Enkelte behandlinger kommer inn under frikortordningen egenandelstak 2. Les mer om 
egenandelstak 2 på Navs nettsider.

Hvordan klager jeg på en legebehandling?

Hvis du mener at du er blitt feilbehandlet eller at helsepersonell har brutt noen av
sine plikter overfor deg, som for eksempel å gi forsvarlig behandling, kan du be 
Helsetilsynet i fylket vurdere dette. Du kan lese mer om klager og om klage på
helsetjenester og helsepersonell på nettsidene til Statens helsetilsyn.

Hvordan klager jeg på tannlegebehandling?

Tannlegeforeningens lokalforeninger har egne klagenemnder som skal bidra til å løse
konflikter. Du kan også kontakte Helsetilsynet i fylket ditt.

Hvor finner jeg oversikt over pasient- og brukerorganisasjoner?

På nettsidene til Helse Nord RHF finner du en stor samling med lenker til pasient- og
brukerorganisasjoner i Norge.

Gå til toppen

Pass og legitimasjon.

Barnet mitt er født og bosatt i utlandet. På hvilken måte kan det få norsk pass?

Norske statsborgere som ønsker pass til sine barn som er født og bosatt i utlandet, må
først få tildelt fødselsnummer til barnet. For å få tildelt fødselsnummer må foreldrene
henvende seg til passmyndigheten (norsk utenriksstasjon ) som tar stilling til om
barnet er norsk statsborger. Dersom barnet er norsk statsborger, sender passmyndigheten
søknad til Skatt nord Hammerfest, Personregisteret , Postboks 6310, 9293 Tromsø.

Når man har fått tildelt fødselsnummer, vil utenriksstasjonen hjelpe videre med å få
utstedt pass. På nettsidene til skatteetaten finner du mer informasjon og krav til
dokumentasjon for å få tildelt fødselsnummer . På politiets nettsider finner du
informasjon om pass.

Jeg har skiftet navn. Hvordan kan jeg endre navnet i passet mitt?

Har du håndskrevet pass, kan du endre navnet i passet én gang. Du må møte personlig og
ta med dokumentasjon som viser både ditt tidligere og nåværende navn og dato for
navneendringen. Dokumentet må være en original.

Det kan ikke gjøres navneendring i maskinlesbare pass, og du må derfor i stedet søke om
nytt pass.

Husk at billett og pass må være utstedt i samme navn ved innsjekking på fly. Hvis du
f.eks. har bestilt billett til bryllupsreisen med jentenavnet ditt, må passet du har
med på reisen også inneholde samme navn.

Du finner mer informasjon om pass på politiets nettsider.

Hvor lenge er passet gyldig?

For personer over 16 år er passet gyldig i 10 år. Pass til personer under 16 år har
følgende gyldighetstid:

0-5 år: to år
5-10 år: tre år
10-16 år: fem år

Et pass er likevel bare gyldig så lenge eieren kan kjennes igjen på bildet og så lenge
passet er uforandret og uskadet.

Vær oppmerksom på at enkelte land krever at passet er gyldig en periode etter utreise
(hjemreise til Norge). Reisesbyrået eller den aktuelle ambassaden kan gi informasjon om
dette.

Du finner mer informasjon om pass på politiets nettsider.

Hva koster det å få pass?

Pass for voksne over 16 år koster 450 kr. Pass for barn under 16 år koster 270 kr.
Prisene er de samme for eventuelle nødpass og gjelder fra 1. januar 2008 (ingen
justering i januar 2009).

Hvor får jeg tak i D-nummer?

D-nummer blir tildelt av Personregisteret. Ta kontakt med

Skatt nord Hammerfest, Personregisteret, Postboks 6310, 9293 Tromsø. Telefon: 800 80
000. E-post: personregisteret@skatteetaten.no.

Et D-nummer er et identifikasjonsnummer som blir tildelt personer som ikke står i
folkeregisteret. Det brukes som identifikasjon på lik linje med fødselsnummeret. Du
trenger det blant annet for å åpne bankkonto i Norge, kjøpe eiendom og for å få
skattekort. D-nummer skal rekvireres på eget skjema .

Skattekontoret kan hjelpe til med informasjon om hvordan man får D-nummer. Hvis du er
utenlandsk arbeidstaker bosatt i Oslo eller omegn, kan Servicesenteret for utenlandske
arbeidstakere hjelpe deg med å søke om D-nummer.

Den institusjonen som krever D-nummer, kan også hjelpe til med dette.
Brønnøysundregisteret har for eksempel sitt eget skjema for den som ønsker å registrere
et foretak og som trenger D-nummer. Last ned skjema her.

Hvordan registrerer jeg meg for å få innreiseløyve til USA?

Alle som skal reise til USA uten visum, må på forhånd registrere seg elektronisk. Du
finner registreringsskjemaet ESTA her. Skjemaet finnes på 16 språk, deriblant norsk.

I de fleste tilfeller vil innreisen bli godkjent nesten umiddelbart, men i særtilfeller
kan det ta opp til 72 timer. Du bør derfor ordne dette i god tid før avreise. Reisende
som ikke har fått ESTA-godkjenning, kan bli nektet å gå ombord i flyet, bli forsinket,
eller bli nektet innreise ved grensestasjonen.

Søkere som ikke blir godkjent av ESTA, må søke om visum for å reise til USA.

Les mer om ESTA (elektronisk system for reiseinformasjon) på nettsidene til Amerikas
forente staters ambassade. Kontakt ambassaden dersom du ønsker utfyllende informasjon.

Hvordan søker jeg om visum til et land?

Ta kontakt med vedkommende lands ambassade i Norge. Du finner også nyttige informasjon
på Utenriksdepartementets landsider . Er du usikker på om det kreves visum, kan du
sjekke lista over land norsk borgere kan reise visumfritt til.

Hvilke land kan nordmenn reise visumfritt til?

På nettsidene til Utenriksdepartementet finner du en oversikt over hvilke land norske
borgere kan reise til uten visum. Nærmere informasjon får du hos ambassaden til det
enkelte landet.

Reiseinformasjon og reiseråd finner du på landsidene til Utenriksdepartementet.

På nettsidene til Utlendingsdirektoratet finner du også en oversikt over land med
fritak for visumplikt til Norge.

Hvilken legitimasjon trenger jeg for å få nytt pass?

Når du skal søke om pass, må du kunne dokumentere din identitet. Når du skal fornye
passet ditt, holder det at du har med det tidligere passet som legitimasjon hvis det
fremdeles er gyldig eller det er mindre enn tre måneder siden det utløp.

Skal du ha pass for første gang, eller hvis det er mer enn tre måneder siden det gamle
passets gyldighetstid utløp, skal du ha med følgende legitimasjon:

- Gyldig norsk førerkort eller annet minst like sikkert identitetskort med bilde og
fødselsnummer, for eksempel bankkort med bilde
- Eventuelt tidligere utløpt pass
- Statsborgerbrev dersom du tidligere har vært utenlandsk statsborger

Hvis du ikke kan legitimere deg med gyldig norsk pass (ev. pass som er utløpt for
mindre enn tre måneder siden), må du være forberedt på at politiet krever at du har med
deg en myndig, norsk person med gyldig norsk pass. Denne personen må skriftlig kunne
bekrefte din identitet.

Du finner mer informasjon om pass på politiets nettsider.

Hvor får jeg en ny fødselsattest?

For å få utskrevet en ny fødselsattest tar du kontakt med folkeregisteret som er en del
av skattekontoret .

Hvem kan oversette fødselsattesten min til andre språk?

Folkeregisteret ved skattekontoret kan skrive ut fødselsattester på engelsk, tysk,
fransk og spansk. Det koster ingenting, og saksbehandlingen kan ta fra to dager til et
par uker.

Ta kontakt med folkeregisteret ved skattekontoret på telefonnummer 800 80 000.

Må jeg ha maskinlesbart pass for å reise til USA?

Amerikanske myndigheter krever maskinlesbart pass for visumfri innreise til USA. Dette
gjelder for personer som skal på turist- eller forretningsreise som ikke skal vare i
mer enn 90 dager. Slike pass utstedes ved samtlige pass-søkesteder i Norge.

Du finner informasjon om pass og maskinlesbare pass på nettsidene til politiet. På
nettsidene til Amerikas forente staters ambassade finner du mer informasjon samt bilder
av maskinlesbare pass. Les også om pass og legitimasjon på Norge.no.

Merk også at alle som skal reise til USA uten visum, på forhånd må registrere seg
elektronisk. Du finner registreringsskjemaet ESTA her. Skjemaet finnes på 16 språk,
deriblant norsk.

Trenger jeg pass for å reise i Schengen-området?

I utgangspunktet trenger du ikke pass for å reise mellom landene i Schengen-området.
Men landene som er med i Schengen-samarbeidet, kan innføre midlertidig passkontroll på
sine grenser dersom det oppstår trussel mot ro, orden eller lovlydighet i landet.
Derfor bør du likevel alltid ta med passet for å være på den sikre 
siden.

Du trenger også passet som legitimasjon fordi Norge kun har passet som godkjent
nasjonalt identitetsbevis. Flere flyselskaper i Europa krever pass i forbindelse med
ombordstigning i fly.

Du finner mer informasjon om pass på utenlandsreiser i en pressemelding fra Justis- og
politidepartementet. På politiets nettsider finner du generell informasjon om pass , og
på Regjeringen.no en oversikt over medlemslandene i Schengen-samarbeidet . Vær
oppmerksom på at blant annet Irland og Storbritannia ikke er med i
Schengen-samarbeidet.

Gå til toppen

Pensjoner.

Blir det trukket skatt av lønn og pensjon i desember?

Det blir ikke trukket skatt av folketrygdpensjoner i desember. Skattepliktige med
månedslønn skal ha halvt skattetrekk i desember. For å få mer informasjon om
regelverket rundt skattetrekk kan du ta kontakt med skatteoppkreverkontoret
(kommunekassereren, kemneren) i kommunen din.

Hvor stort er grunnbeløpet?

Grunnbeløpet (G) i folketrygden er regulert til 72 881 kroner fra 1. mai 2009. Det er
Stortinget som årlig vedtar det endelige grunnbeløpet, som regel i midten av juni.

På nettsidene til Nav finner du mer informasjon om grunnbeløpet og en oversikt over
grunnbeløp fra 1967 og fram til i dag.

Hvordan kan jeg regne ut hvor mye jeg får i alderspensjon?

På nettsidene til arbeids- og velferdsetaten kan du bestille en beregning av din
antatte framtidige alderspensjon fra folketrygden. Det er det lokale Nav-kontoret som
beregner pensjonen din. Ønsker du selv å utføre beregningen, kan du bruke Navs 
pensjonskalkulator.

Serviceberegningen omfatter ikke tjenestepensjoner. Du bør undersøke med din
arbeidsgiver om du har rett til tjenestepensjon i tillegg til folketrygden.

Ansatte i staten kan få en oversikt over framtidig tjenestepensjon fra Statens
Pensjonskasses pensjonskalkulator. På denne siden kan du bestille pensjonsberegning fra
Kommunal Landspensjonskasse .

Gå til toppen

Personskatt.

Blir det trukket skatt av lønn og pensjon i desember?

Det blir ikke trukket skatt av folketrygdpensjoner i desember. Skattepliktige med
månedslønn skal ha halvt skattetrekk i desember. For å få mer informasjon om
regelverket rundt skattetrekk kan du ta kontakt med skatteoppkreverkontoret
(kommunekassereren, kemneren) i kommunen din.

Jeg skal betale inn skatt og trenger et KID-nummer. Hva gjør jeg?

Du kan få laget et KID-nummer for innbetaling av skatt på skatteetatens nettsider.
KID-nummeret kan brukes til flere typer innbetalinger, som forskuddstrekk, restskatt,
arbeidsgiveravgift og forhåndsskatt. Både arbeidsgivere, selskap og personlige
skatteytere kan bruke tjenesten.

På nettsiden finner du også en oversikt over skatteoppkrevernes kontonummer .

Kan jeg slippe å levere selvangivelsen?

Lønnstakere og pensjonister som ikke har endringer eller tillegg til den
forhåndsutfylte selvangivelsen, slipper å levere den. Les mer om fritak for å levere
selvangivelsen på skatteetatens nettsider.

Hvor mye kan jeg tjene før jeg skal betale skatt?

I 2009 er fribeløpet 39 997 kroner. Kommer du til å tjene mer, kan du enten bruke
frikortet først og deretter trekke skatt av det overskytende, eller du kan skaffe deg
et vanlig skattekort med en gang.

Du kan bestille frikort, skattekort og endre skattekortet på Minside og på nettsidene
til skatteetaten . Trenger du mer informasjon, kan du ta kontakt med skattekontoret .

Hvordan søker jeg om utsettelse av innlevering av selvangivelsen?

Du kan ta kontakt med skattekontoret på telefonnummer 800 80 000. Tast 1 og forklar
situasjonen.

For den enkelte skattyter, selskap og næringsdrivende som har PIN-kode, er det mulighet
å gå inn via Altinn og søke elektronisk om 14 dagers utsettelse av innlevering av
selvangivelsen. Gå til skjema for privatpersoner eller skjema for næringsdrivende .

Hva er fristen for å levere selvangivelsen for lønnstakere og pensjonister?

For lønnstakere og pensjonister er fristen for å levere selvangivelsen 30. april . Du
kan levere selvangivelsen via skatteetatens nettsider, via Minside eller i papirform.
Du kan i 2009 levere selvangivelsen elektronisk fra tidligst 24. mars.

Dersom du ikke har endringer eller tillegg til den forhåndsutfylte selvangivelsen, kan
du slippe å levere den. Denne ordningen er ny fra i fjor.

Du finner mer informasjon om datoer og frister i skattekalender for lønnstakere og
pensjonister på skatteetatens nettsider.

Når kommer skatteoppgjøret?

De fleste lønnstakere og pensjonister får skatteoppgjøret i juni. Skatteoppgjøret er i
2009 klart 22. juni, og tilgodebeløp blir utbetalt kort tid etter.

En del skatteytere samt næringsdirvende og selskap får skatteoppgjøret 21. oktober.

Les mer om skatteoppgjøret på skatteetatens nettsider. Der finner du ogsåskattekalender
for lønnstakere og pensjonister med informasjon om datoer og frister, samt et enkelt
program for skatteberegning på nettet.

Gå til toppen

Politisaker.

Hvor finner jeg adresse og telefonnummer til konfliktrådet?

Du finner en oversikt over konfliktrådene i landet på nettsidene til konfliktrådet.

Alle kan ta kontakt med konfliktrådet for å få hjelp og veiledning. Tjenesten er
gratis, og den blir tilbudt i alle landets kommuner. Det er uforpliktende for dem som
tar kontakt, og konfliktrådet har taushetsplikt.

Konfliktrådet hjelper å løse tvister ved megling. Nabokonflikter, familietvister og
saker knyttet til arbeidsforhold, underslag, arv og skifte er eksempler på saker
konfliktrådet kan hjelpe med .

Hvem kan få voldsalarm og hvordan?

Har du vært eller er utsatt for vold eller alvorlige trusler, bør du melde fra til
politiet. Politiet skal da vurdere behovet for vernetiltak. Aktuelle tiltak kan være å
utstyre deg med mobil voldsalarm som varsler politiet når du utløser den. Andre tiltak
kan være besøksforbud og vern av personopplysninger. Les mer om familievold på
politiets nettsider, og kontakt politiet på telefon 02800 for å få nærmere
opplysninger.

Gå til toppen

Religion og livssyn.

Hvordan finner jeg ut om jeg er medlem i statskirken?

Du kan kontakte Kirkerådet for å få informasjon om du er oppført i medlemsregisteret
til Den norske kirke. Du finner mer informasjon om medlemskap på Kirken.no.

Hvor finner jeg informasjon om gravferdsseremonier?

Informasjon om gravferd i regi av Den norske kirke finner du på kirken.no . Ønsker du
en gravferdsseremoni uten religiøst innhold, kan du velge humanistisk gravferd.

Hvor finner jeg informasjon om utmelding av statskirken?

Du finner utmeldingsskjema og informasjon om utmelding av statskirken på nettsidene til
Den norske kirke. For å melde deg ut kan du enten møte fram på prestekontoret i det
prestegjeldet der du er bosatt eller sende skriftlig melding til prestekontoret. Du må
oppgi personnummer. Finn ut hvilket prestegjeld du hører til på nettsidene til Den
norske kirke.

Dersom du ikke er døpt, er du heller ikke medlem av Den norske kirke. Du kan ta kontakt
med Kirkerådet for å kontrollere om du eventuelt er feilaktig oppført i Den norske
kirkes medlemsregister.

Gå til toppen

Rettslige spørsmål.

Hvor stor er inkassosatsen?

Fra 1. januar 2009 er inkassosatsen 590 kr. Les mer om dine rettigheter ved inkasso på
Forbrukerrådets nettsider.

Hvor stort er rettsgebyret?

Fra 1. januar 2006 (ingen oppjustering i januar 2009) er rettsgebyret 860 kr. Les mer
om rettsgebyr på Domstol.no.

Hvordan finner jeg ut hvem som er namsmann?

I følgende kommuner er det namsfogden som fungerer som namsmann: Oslo, Bergen,
Stavanger, Trondheim, Fredrikstad, Skedsmo, Asker og Bærum, Tønsberg og Nøtterøy,
Kristiansand, Sandnes og Tromsø og Karlsøy.

I resten av landet er det lensmannen eller det lokale politiet som fungerer som
namsmann.

Kontaktinformasjon til landets namsmenn og namsfogder finner du på Norge.no.

Du kan lese mer på nettstedet Namsfogden.no . På nettsidene til Justis- og
politidepartementet kan du lese om organiseringen av namsmannen .

Hvor finner jeg adresse og telefonnummer til konfliktrådet?

Du finner en oversikt over konfliktrådene i landet på nettsidene til konfliktrådet.

Alle kan ta kontakt med konfliktrådet for å få hjelp og veiledning. Tjenesten er
gratis, og den blir tilbudt i alle landets kommuner. Det er uforpliktende for dem som
tar kontakt, og konfliktrådet har taushetsplikt.

Konfliktrådet hjelper å løse tvister ved megling. Nabokonflikter, familietvister og
saker knyttet til arbeidsforhold, underslag, arv og skifte er eksempler på saker
konfliktrådet kan hjelpe med .

Hvor kan jeg få informasjon om fri rettshjelp?

Fri rettshjelp betyr at staten helt eller delvis kan dekke utgiftene til advokathjelp.
Trenger du fri rettshjelp, kan du kontakte advokat, Fylkesmannen i fylket ditt eller 
domstolene .

Du finner informasjon om fri rettshjelp på nettsidene til Fylkesmannen og på 
Rettsrad.no . Lov om fri rettshjelp finner du på Lovdata.no.

Fri rettshjelp omfatter både fritt rettsråd og fri saksførsel.

Fritt rettsråd er veiledning og hjelp i juridiske spørsmål utenfor rettergang, for
eksempel utforming av søknader og klager og korrespondanse med motpart. Rettsråd
omfatter også ren rådgivning fra advokat.

Fri sakførsel er rettshjelp i saker som går for domstolene.

I noen saker kan du få fri rettshjelp uavhengig av inntekt og formue. I andre saker er
det et vilkår at du er under visse inntekts- og formuesgrenser .

Gå til toppen

Samfunn.

Hvor finner jeg en oversikt over offisielle flaggdager?

Du finner en oversikt over offisielle flaggdager i Norge i en pressemelding fra
Utenriksdepartementet.

De offisielle flaggdagene finnes i paragraf 4 i Forskrift angående bruk av statsflagget
og handelsflagget.

Hvor finner jeg folkeregisteret?

Folkeregisteret er en del av skattekontoret. Du kan bruke Norge.no for å finne
skattekontoret ditt . Telefonnummeret til skattekontorene er 800 80 000.

Hvor finner jeg telefonnummer til asylmottakene i landet?

Du finner telefonnummer og adresser til asylmottakene i landet på nettsidene til
Utlendingsdirektoratet.

Hvor får jeg tak i en godkjent translatør?

På nettsidene til Statsautoriserte translatørers forening kan du søke etter godkjente
translatører. De fleste translatørene er autorisert i ett språk, men til sammen kan
medlemmene i foreningen oversette til 20 språk.

Hvor mange er ansatt i staten?

129 105 personer var ansatt i det statlige tariffområdet i 2006. Dette tallet finner du
i brosjyren Lommestatistikk for statsforvaltninga 2007 som blant annet inneholder
antallet ansatte fra 1993 til 2006, prosentandel kvinner, aldersfordeling, sykefravær,
lønn, antall ledere m.m. Statistikken omfatter alle statlige virksomheter der
arbeidstakerne får lønns- og arbeidsvilkår fastsatt etter statens lønnsregulativ.

Statistikken omfatter ikke ansatte i statlige foretak, statlige aksjeselskap, statlige
stiftelser og andre organisasjoner som staten eier. Tallene omfatter i hovedsak heller
ikke statlige toppledere og dommere.

Hvor mange kommuner er det i Norge?

Det er 430 kommuner i Norge (pr. 1. januar 2008, ingen endring i 2009).

Du finner en oversikt over alle kommunene i landet via 'Finn myndighet' i toppmenyen på
Norge.no.

På nettsidene til Kommunal- og regionaldepartementet finner du en oversikt over
kommuner som vurderer eller har vedtatt å slå seg sammen.

Hvor på nettet finner jeg statsbudsjettet?

Statsbudsjettet finner du på nettstedet www.statsbudsjettet.dep.no. Du kan bestille
papirutgaven av statsbudsjettet fra Fagbokforlaget, avdeling offentlige publikasjoner,
telefon 55 38 66 00, e-post offpub@fagbokforlaget.no.

Offentlige etater bestiller papirutgaven fra Departementenes servicesenter , telefon 22
24 20 00, e-post publikasjonsbestilling@dss.dep.no.

Hvordan kan jeg bli norsk statsborger?

Norsk statsborger blir man ved fødsel eller adopsjon. Man kan også få norsk
statsborgerskap ved melding eller ved søknad.

Statsborgerskap ved melding gjelder under visse vilkår for nordiske borgere, og for
barn og adoptivbarn født før 1. september 2006. Les mer om statsborgerskap ved melding 
på nettsidene til Utlendingsdirektoratet.

Har du gyldig oppholdstillatelse i Norge, kan du søke om norsk statsborgerskap. For at
søknaden skal godkjennes må du oppfylle visse krav. På nettsidene til
Utlendingsdirektoratet kan du lese mer om statsborgerskap ved søknad.

Når man har fått innvilget norsk statsborgerskap får man tilbud om å delta på en 
statsborgerseremoni.

Kan jeg være statsborger i to land samtidig?

I følge norsk lov kan en person bare ha ett statsborgerskap. Er du norsk borger og har
fått statsborgerskap i et annet land, mister du automatisk det norske
statsborgerskapet.

Utenlandske borgere som søker om norsk statsborgerskap, må som hovedregel gi opp sitt
tidligere statsborgerskap. Les om dette i statsborgerloven.

Likevel kan det gjøres unntak. Et dobbelt statsborgerskap kan være aktuelt hvis landet
borgeren kommer fra har lover som sier at det ikke er mulig å gi opp sitt opprinnelige
statsborgerskap. Det samme gjelder hvis det er vanskelig eller kostbart å bli løst fra
det tidligere statsborgerskapet.

Det er utlendingsmyndighetene som avgjør om søkeren må løses ut fra tidligere
statsborgerskap, eller om han kan ha eller få et dobbelt statsborgerskap.

Mer informasjon om dobbelt statsborgerskap finner du på Utlendingsdirektoratets
nettsider.

Når begynner sommertiden?

Sommertiden begynner kl. 02.00 siste søndag i mars. Da skal klokken stilles en time
fram, fra 02.00 til 03.00.

Med sommertid mener man den perioden av året da klokken skal stilles en time fram i
forhold til resten av året. Norge er gjennom EØS-avtalen knyttet opp til EUs regelverk
på dette området. Les mer i forskrift om sommertid .

Sommertiden tar slutt kl. 03.00 siste søndag i oktober. Da skal klokken stilles en time
tilbake, altså fra 03.00 til 02.00.

Har du problemer med å huske hvilken veg klokken skal stilles? En god huskeregel -
klokken skal alltid stilles mot nærmeste sommer.

Gå til toppen

Samliv.

Hvor finner jeg skjema for samboererklæring?

Skjema for samboererklæring og avtale om foreldreansvar finner du på nettsidene til
Barne- og likestillingsdepartementet.

Hvor finner jeg søknadsskjema for separasjon og skilsmisse?

Du finner søknadsskjema for separasjon og skilsmisse i Statlig blankettarkiv . 
Fylkesmannen i fylket ditt har også skjemaet, og her kan du få nærmere informasjon. Det
er Fylkesmannen som innvilger søknaden.

Les mer i brosjyren Separasjon og skilsmisse.

Hvor kan jeg finne forslag til samboerkontrakt?

På Internett ligger det flere forslag til hvordan en samboerkontrakt kan utformes. 
Jusshjelpa i Nord-Norge har utarbeidet denne samboerkontrakten. Andre forslag til
samboerkontrakter finner du på Internett ved hjelp av en søkemotor.

Det er ingen generell likebehandling av samboere og ektepar i lovverket. Samboere blir
behandlet som ektefeller på enkelte områder og som enslige på andre.

Samboere må skrive testament dersom de skal arve hverandre. Forslag til utforming av 
gjensidig testament finner du på nettsidene til JURK (Juridisk rådgivning for kvinner)
eller ved hjelp av en søkemotor.

På nettsidene til Barne- og likestillingsdepartementet kan du finne informasjon om
samboere, økonomiske forhold mellom samboere, rettigheter og plikter for samboere med
barn m.m.

Hvor kan jeg få kopi av vigselsattesten min?

Dersom du trenger kopi av selve attesten, skal du ta kontakt med den som utstedte
attesten. Det kan være kirkekontoret i kommunen , byfogden, tingretten eller andre
tros- og livssynssamfunn.

Dersom du trenger en bekreftelse på at du er gift, kan du få det fra folkeregisteret,
som er en del av skattekontoret .

Hvordan finner jeg kontaktinformasjon til familiekontoret?

Dersom du bor i Oslo, kan du finne ut hvilket familiekontor du hører inn under ved å se
i denne oversikten fra fylkesmannen.no.

Bor du andre steder i landet, kan du søke i denne listen fra bufdir.no.

Jeg skal gifte meg i Norge med en utenlandsk statsborger. Hvilke dokumenter trenger vi?

Alle som vil gifte seg i Norge, må ha lovlig opphold i landet. Informasjon om
oppholdstillatelse og hva som er lovlig opphold, finner du på UDIs nettsider.

Når formålet med oppholdet i Norge er å gifte seg, kan man søke om
'forlovedetillatelse'. 'Forlovedetillatelse' er en midlertidig oppholdstillatelse på
seks måneder. Søknaden må som hovedregel sendes fra hjemlandet til søkeren. Les mer om
'forlovedetillatelse' her.

Utenlandske statsborgere må på lik linje med norske statsborgere fylle ut 'Erklæring
fra brudefolkene før prøving av ekteskapsvilkårene' (Q-0150). I tillegg skal forloverne
fylle ut 'Forlovererklæring' (Q-0151). Alle skjema ligger her .

Utenlandske statsborgere må i tillegg ha 'Attest til bruk for ekteskapsinngåelse etter
utenlandsk rett'. Denne attesten får man fra myndighetene i hjemlandet, og den skal
vise at det ikke er noe som hindrer en fra å gifte seg i Norge. På engelsk heter
attesten 'Certificate of no impediment to marriage'. Hovedreglen for godkjenning av
dokumenter fra land utenfor Norden er at originaldokumentet må være påført apostille
eller være legalisert .

Dere finner utfyllende informasjon på nettsidene til skatteetaten.

Alle skjema og attester skal leveres til folkeregisteret ved skattekontoret .

Se også Norge.no sin temaside om ekteskap .

Vi er to utenlandske statsborgere som ønsker å gifte oss i Norge. Hvordan går vi
fram?

Alle som vil gifte seg i Norge, må ha lovlig opphold i landet. Informasjon om
oppholdstillatelse og hva som er lovlig opphold, finner du på UDIs nettsider.

Utenlandske statsborgere som skal gifte seg for norsk myndighet, dvs. etter norske
lover og regler, må på lik linje med norske statsborgere fylle ut 'Erklæring fra
brudefolkene før prøving av ekteskapsvilkårene' (Q-0150). I tillegg skal forloverne
fylle ut 'Forlovererklæring' (Q-0151). Alle skjema ligger her .

Begge må legge ved fødselsattest som må være påført apostille eller legalisering .
Dersom attesten er på et annet språk enn engelsk, må det foreligge en oversettelse til
engelsk eller norsk, utført av en statsautorisert translatør. Hvis oversettelsen er
gjort i utlandet, må også oversettelsen være påført apostille eller legalisering.

Utenlandske statsborgere må i tillegg ha 'Attest til bruk for ekteskapsinngåelse etter
utenlandsk rett'. Denne attesten får man fra myndighetene i hjemlandet, og den skal
vise at det ikke er noe som hindrer en fra å gifte seg i Norge. På engelsk heter
attesten 'Certificate of no impediment to marriage'. Hovedreglen for godkjenning av
dokumenter fra land utenfor Norden er at originaldokumentet må være påført apostille
eller være legalisert.

Dersom en eller begge har vært gift eller vært part i et registrert partnerskap
tidligere, må skilsmissen først godkjennes av Fylkesmannen .

Alle skjema og attester skal sendes til Skatt nord Hammerfest, Personregisteret ,
Postboks 6310, 9293 Tromsø.

Etter at personregisteret har mottatt og behandlet erklæringene, skriver de ut en
prøvingsattest. Prøvingsattesten viser blant annet at dere er de personene som dere gir
dere ut for å være, at dere er over 18 år og at dere ikke er gift fra før.

Nordiske borgere kan bli prøvet i hjemlandet. De sender kun prøvingsattesten og en
bekreftet utskrift fra folkeregisteret eller en bekreftet kopi av passet til
personregisteret, som så utsteder en norsk prøvingsattest.

Prøvingsattesten skal legges fram for den som skal foreta vigselen. Den endelige
vigselsattesten får dere tilsendt fra personregisteret etter vigselen.

Ta kontakt med hjemlandets ambassade i Norge for å få vite hvilke krav som stilles til
vigselsattesten for at ekteskapet kan bli godkjent i hjemlandet deres. Det kan for
eksempel være krav om at vigselsattesten må være påført apostille eller legalisering
fra norske myndigheter, eller at den må være oversatt av en offentleg godkjent
translatør .

Se også Norge.no sin temaside om ekteskap .

Vi har giftet oss i utlandet for utenlandsk myndighet. Hvordan får vi registrert
ekteskapet i Norge?

De som gifter seg i utlandet må selv melde fra til folkeregisteret (skattekontoret) og
vise fram vigselsattest eller bevis for at ekteskapet er inngått.

Vigselattesten må legges fram i original og være påført apostille eller legalisering
fra det landet der ekteskapet ble inngått.

Dersom vigselattesten er på et annet språk enn engelsk eller et av de nordiske
språkene, må man selv ta med en oversettelse foretatt av offentlig godkjent translatør.

Dersom folkeregisteret finner at ekteskapet er gyldig etter norsk lov , blir ekteskapet
registrert.

Vi skal gifte oss. Hvilke dokumenter trenger vi?

Brudefolkene må fylle ut 'Erklæring fra brudefolkene før prøving av ekteskapsvilkårene'
(Q-0150).

Forloverne må fylle ut 'Forlovererklæring' (Q-0151).

Dersom en eller begge har vært gift eller vært part i et registrert partnerskap
tidligere, må vedkommende fylle ut 'Erklæring om skifte' (Q-0160). Hvis det er mindre
enn to år siden siste ekteskap eller partnerskap ble oppløst, kreves erklæring fra
tidligere ektefelle/partner eller arvinger.

Ønsker dere å skifte navn i forbindelse med vigselen, sender dere inn skjemaet 'Melding
om endring av navn'. Alle skjema ligger her .

Send utfylte skjema til skattekontoret (folkeregisteret er en del av 
skattekontoret) .

Etter at skattekontoret har mottatt og behandlet erklæringene, skriver de ut en
prøvingsattest. Prøvingsattesten viser blant annet at dere er de personene som dere gir
dere ut for å være, at dere er over 18 år og at dere ikke er gift fra før.

Prøvingsattesten skal legges fram for den som skal foreta vigselen. Den endelige
vigselsattesten får dere tilsendt fra skattekontoret etter vigselen.

Du finner utfyllende informasjon på nettsidene til skatteetaten.

Vi ønsker å gifte oss ved en norsk ambassade. Hvordan går vi fram?

Et par kan vies ved en norsk utenriksstasjon når minst en av brudefolkene er norsk
statsborger. Ingen av brudefolkene kan være borger av det landet der utanriksstasjonen
ligger. Ta kontakt med den aktuelle utenriksstasjonen i god tid for å avtale tidspunkt
og legge fram prøvingsattesten.

For å få prøvingsattest må brudefolkene fylle ut egenerklæringer (Q-0150). Forloverne
må fylle ut erklæringer om de som gifter seg, (Q-0151).

Den som har vært gift eller vært part i et registrert partnerskap, må fylle ut
'Erklæring om skifte' (Q-0160). Hvis det er mindre enn to år siden siste ekteskap eller
partnerskap ble oppløst, kreves erklæring fra tidligere ektefelle/partner eller
arvinger.

Ønsker dere å skifte navn i forbindelse med vigselen, sender dere inn skjemaet 'Melding
om endring av navn'. Alle skjemaene ligger her.

Send utfylte skjema til skattekontoret (folkeregisteret er en del av skattekontoret) .

Når skattekontoret har behandlet erklæringene, kan de skrive ut en prøvingsattest.
Prøvingsattesten er en dokumentasjon på at vilkårene for å inngå ekteskap er oppfylt.
Prøvingsattesten får dere tilsendt.

På Utenriksdepartementets landsider finner dere mer informasjon om hvordan man skal gå
fram for å gifte seg ved en norsk utenriksstasjon . Der finner dere også en oversikt
over norske utenriksstasjoner med fullmakt til å vie.

Se også Norge.no sin temaside om ekteskap.

Gå til toppen

Skatter og avgifter.

Hva er forskjellen på avgift og gebyr?

Avgifter er indirekte skatter som pålegges innenlandsk omsetning og import av varer og
tjenester. En avgift kan være generell slik som merverdiavgiften, eller den kan kun
gjelde visse varer og tjenester, såkalte særavgifter.

Ved å betale en indirekte skatt (avgift), gis man ikke noen direkte rettighet til
motytelse i form av en bestemt vare eller tjeneste. Dette til forskjell fra et gebyr,
som er en betaling for en offentlig eller privat utført tjeneste. For offentlige
tjenester forutsettes det normalt at inntektene fra gebyrene ikke skal overstige
konstnaden ved å fremskaffe tjenesten.

Hva er fristen for å levere selvangivelsen for lønnstakere og pensjonister?

For lønnstakere og pensjonister er fristen for å levere selvangivelsen 30. april . Du
kan levere selvangivelsen via skatteetatens nettsider, via Minside eller i papirform.
Du kan i 2009 levere selvangivelsen elektronisk fra tidligst 24. mars.

Dersom du ikke har endringer eller tillegg til den forhåndsutfylte selvangivelsen, kan
du slippe å levere den. Denne ordningen er ny fra i fjor.

Du finner mer informasjon om datoer og frister i skattekalender for lønnstakere og
pensjonister på skatteetatens nettsider.

Hva er satsene for merverdiavgift?

Merverdiavgift (moms, mva.) betales ved omsetning av de fleste varer og tjenester.
Satsen er generelt 25 prosent. Satsen for omsetning av mat- og drikkevarer er 14
prosent. For kinobilletter, persontransport og kringkastingsavgift er satsen 8 prosent.
Du finner mer informasjon om merverdiavgift på nettsidene til skatteetaten.

Jeg arbeider ikke i Norge lenger. Hvorfor får jeg tilsendt skattekort?

Grunnen til at du fremdeles får tilsendt skattekort er trolig at arbeidsgiver har glemt
å gi skatteetaten melding om at arbeidsforholdet er avsluttet. Ta kontakt med den
tidligere arbeidsgiveren din for å undersøke om han har sendt inn skjemaet RF-1198. Det
er det samme skjemaet som blir brukt ved ansettelse av utanlandske arbeidstakere. Du
kan også kontakte Sentralskattekontoret for utanlandssaker . Les mer om rapportering av
utenlandske arbeidstakere på Altinn.

Kan jeg slippe å levere selvangivelsen?

Lønnstakere og pensjonister som ikke har endringer eller tillegg til den
forhåndsutfylte selvangivelsen, slipper å levere den. Les mer om fritak for å levere
selvangivelsen på skatteetatens nettsider.

Hvor finner jeg en oversikt over satsene for årsavgift?

Du finner en oversikt over satsene for årsavgift i 2009 på nettsidene til Tollvesenet.

Hvordan søker jeg om utsettelse av innlevering av selvangivelsen?

Du kan ta kontakt med skattekontoret på telefonnummer 800 80 000. Tast 1 og forklar
situasjonen.

For den enkelte skattyter, selskap og næringsdrivende som har PIN-kode, er det mulighet
å gå inn via Altinn og søke elektronisk om 14 dagers utsettelse av innlevering av
selvangivelsen. Gå til skjema for privatpersoner eller skjema for næringsdrivende .

Hvor kan jeg tipse om skattesnusk?

Du kan formidle tips og opplysninger til skattekontoret. Slike tips kan du gi skriftlig
eller på telefon 800 80 000. Tipsene kan godt være anonyme. Det viktige er at tipset
inneholder så konkrete opplysninger at skattekontoret har grunnlag for å undersøke
saken nærmere.

Må jeg betale toll av gaver jeg får fra utlandet via posten?

Sendinger frå utlandet med gaver mellom privatpersoner er toll- og avgiftsfrie så lenge
verdien av sendingen er under 1000 kr. Men sendinger med restriksjoner eller
særavgifter (for eksempel tobakksvarer eller alkoholholdige drikkevarer) må fortolles
på vanlig måte.

For varer fra utlandet er grensen for toll- og avgiftsfritak 200 kr.

Les mer om fortolling av sendinger til privatpersoner på Postens nettsider.

Må jeg betale toll av varer jeg har kjøpt fra utlandet via Internett?

Sendinger fra utlandet med vareverdi inntil 200 kr er toll- og avgiftsfrie med visse
unntak. Frakt for varen kan komme i tillegg. Bøker, uansett verdi, kan importeres toll-
og avgiftsfritt av privatpersoner så lenge de er til eget bruk.

Alle vareforsendelser med vareverdi på over 200 kr må fortolles ved import. Det vil si
at det alltid må betales merverdiavgift (moms), mens de fleste varegrupper er tollfrie,
som f.eks. elektriske og elektroniske artikler, cd- og dvd-plater. Klær er derimot
tollbelagte. Toll og avgifter regnes ut fra varens verdi inkludert frakt- og eventuelle
forsikrings-kostnader.

Varer mellom 200 og 1000 kr som det ikke kreves særavgifter eller spesiell tillatelse
for å importere, kan du fortolle selv via Tollvesenets internettsider eller ved å møte
opp hos Tollvesenet. Du kan også fortolle varen på Posten .

Koster varen over 1000 kr, må den fortolles enten hos firmaet som transporterer eller
mottar varen i Norge (speditøren), eller ved at du møter opp hos Tollvesenet. Varer
over 1000 kroner kan ikke fortolles på Toll.no.

Du finner mer informasjon om fortolling på Toll.no.

Når kommer skatteoppgjøret?

De fleste lønnstakere og pensjonister får skatteoppgjøret i juni. Skatteoppgjøret er i
2009 klart 22. juni, og tilgodebeløp blir utbetalt kort tid etter.

En del skatteytere samt næringsdirvende og selskap får skatteoppgjøret 21. oktober.

Les mer om skatteoppgjøret på skatteetatens nettsider. Der finner du ogsåskattekalender
for lønnstakere og pensjonister med informasjon om datoer og frister, samt et enkelt
program for skatteberegning på nettet.

Gå til toppen

Skole og utdanning.

Hvor finner jeg adresser til skoler og barnehager?

Adresser til barnehager, grunnskoler og andre skoleslag finner du på Pedlex Norsk
Skoleinformasjon

Hvor finner jeg en oversikt over norske skoler i utlandet?

Fylkesmannen i Oslo og Akershus er tilsynsmyndighet for norske skoler i utlandet, og du
finner en oversikt over skolene på Fylkesmannens nettsider. Vær også oppmerksom på
nettstedet Globalskolen.no som blant annet gir nettbasert opplæring i norsk,
samfunnsfag og RLE.

Hvor får jeg tak i en godkjent translatør?

På nettsidene til Statsautoriserte translatørers forening kan du søke etter godkjente
translatører. De fleste translatørene er autorisert i ett språk, men til sammen kan
medlemmene i foreningen oversette til 20 språk.

Hvor kan jeg få bekreftede kopier av vitnemål og attester?

Bekreftede kopier skal være stemplet og signert av et kopieringsbyrå eller ansatt ved
et offentlig kontor (skole, kommunalt kontor, politikammer osv). Stempelet skal vise
hvor kopien er bekreftet. Vær oppmerksom på at offentlige kontor ikke er pålagt å
utføre denne oppgaven. I forbindelse med jobbsøknader kan en alternativ løsning være å
sende vanlige kopier med søknaden og ta originalene med til et eventuelt intervju.
Gjelder det opptak til utdanning, finner du utfyllende informasjon på nettsidene til
Samordna opptak.

Hvor kan jeg få en oversikt over legat og stipend?

Legathandboken inneholder en oversikt over legater, stipend og andre støtteordninger
for utdanning, forskning, idrett, kultur m.m. Du finner Legathåndboken gratis på
nettet, eller til salgs i bokform. Du finner også informasjon om legat på legatsiden.no
. Informasjon om ordningene til Statens lånekasse finner du her .

Vi bor utenlands. Finnes det tilbud om norskundervisning for barn på nettet?

Nettstedet Globalskolen.no gir nettbasert opplæring i blant annet norsk, samfunnsfag og
religion, livsyn og etikk (RLE) i første til tiende årstrinn.

Elever ved utenlandske eller internasjonale grunnskoler i Norge eller utlandet kan få
statsstøtte til kompletterende undervisning i norsk, samfunnsfag, og kristendoms-,
religions- og livsynskunnskap. Du finner informasjon og søknadsskjema på nettsidene til
Fylkesmannen i Oslo og Akershus. Der finner du også en oversikt over norske skoler i
utlandet .

Gå til toppen

Trafikant.

Jeg har utenlandsk førerkort. Er dette gyldig i Norge?

Det er forskjellige regler for dem som har førerkort fra land i EØS-området og for dem
med førerkort utstedt utenfor dette området. På nettsidene til Statens vegvesen kan du
lese mer om innbytte av utenlandsk førerkort og om vilkår for bruk av utenlandsk
førerkort i Norge . Kontakt den lokale trafikkstasjonen hvis du ønsker mer 
informasjon.

Finnes det en oversikt over bomstasjoner og fergestrekninger?

Du finner en oversikt over bomvegselskaper og fergestrekninger som har tatt i bruk
autopass-systemet på nettstedet www.autopass.no. Andre bompengeanlegg og
fergestrekninger kan du finne ved å søke på den enkelte vegstrekningen på nettstedet 
www.visveg.no.

Det er til sammen 47 bompengeanlegg her i landet, og 23 av dem er med i
autopass-samarbeidet. Alle nye anlegg skal ha autopass. Av fergestrekningene er det
bare åtte som har autopass. Det er Statens vegvesen som har ansvaret for
autopass-ordningen.

På www.autopass.no finner du også informasjon om takster m.m. Informasjon om rutetider
for buss, ferge og andre transportmidler får du via nettstedet eller telefon til 
Ruteopplysningen 177.

Hvor er det blitt av Biltilsynet?

"Biltilsynet" har skiftet navn til trafikkstasjon. Stedsnavnet står først, som for
eksempel Odda trafikkstasjon. På www.norge.no kan du finne din lokale trafikkstasjon .

Navneendringen fra "Biltilsynet" til trafikkstasjon skjedde i 1995.

Hvor finner jeg informasjon om bompengeanlegg i Norge?

Du finner oversikt over bompengeanlegg på nettsidene til Norvegfinans. Her finner du
også takster og kontaktinformasjon til de ulike bompengeanleggene.

Informasjon om det norske systemet for elektronisk betaling av bompenger finner du på 
Autopass.no

Jeg vil klage på en parkeringsbot. Hvordan går jeg fram?

Lovverket skiller mellom offentlig og privat parkeringsvirksomhet.

Dersom du er ilagt gebyr fra et offentlig parkeringsselskap, sender du klage til den 
kommunen som har gitt gebyret. Er gebyret skrevet ut på blanketter fra Statens
innkrevingssentral, skal du sende klage til politiet på stedet. Får du ikke medhold i
klagen, kan du bringe saken inn for tingretten. Les mer i forskriften som regulerer
offentlig parkeringsvirksomhet.

Er du ilagt bot av et privat parkeringsselskap, sender du klage til 
Parkeringsklagenemnda. På forbrukerportalen.no finner du informasjon om regelverket og
om hvordan du kan klage. Der finner du også klageveilederen som gir deg hjelp til å
skrive klagebrev.

Det er Forbrukerrådet som i samarbeid med Forbrukerombudet og bransjeorganisasjonene
til parkeringsselskapene har utarbeidet regler for private parkeringsselskap.
Parkeringsklagenemnda behandler klager knyttet til brudd på dette regelverket, men bare
klager på gebyrer som er skrevet ut av parkeringsvirksomheter som er medlemmer i
Norpark eller Parkinor. På forbrukerportalen.no finn du en oversikt over
parkeringsselskaper som er medlemmer .

Klagebehandlingen i nemnda er gratis.

Gå til toppen

Trafikk.

Hvor er det blitt av Biltilsynet?

"Biltilsynet" har skiftet navn til trafikkstasjon. Stedsnavnet står først, som for
eksempel Odda trafikkstasjon. På www.norge.no kan du finne din lokale trafikkstasjon .

Navneendringen fra "Biltilsynet" til trafikkstasjon skjedde i 1995.

Gå til toppen

Valg.

Hva er datoen for stortingsvalget i 2009?

Valgdagen ved stortingsvalet og sametingsvalet 2009 er fastsatt til mandag 
14. september 2009. Kommuner som ønsker det, kan også holde valg søndag 13. september.

Gå til toppen

Videregående opplæring.

Hvem har plikt til å melde flytting?

Alle som flytter innen kommunen, mellom norske kommuner, eller til Norge fra utlandet
eller til utlandet, plikter å gi melding til folkeregisteret. Folkeregisteret er en del
av skattekontoret. Alle i familien eller husstanden må melde flytting.

Det gjelder spesielle regler blant annet for skoleelever, studenter, vernepliktige og
enslige pendlere. Ta kontakt med skattekontoret for å få informasjon.

Flytter du fra Norge til et annet nordisk land , skal du melde dette direkte til
folkeregistermyndigheten i innflyttingslandet. Du trenger ikke lenger melde utflytting
til det norske folkeregisteret.

Alle som stiller sitt husvære til disposisjon for andre, skal melde fra om dem som
flytter til eller fra husværet. Dersom du har forsikret deg om at den som flytter selv
har levert flyttemelding, trenger du ikke melde fra.

Du finner mer informasjon om å melde flytting på skatteetatens nettsider. Der finner du
også skjema og lenke til levering av flyttemelding på nett .

Hvor finner jeg adresser til skoler og barnehager?

Adresser til barnehager, grunnskoler og andre skoleslag finner du på Pedlex Norsk
Skoleinformasjon

Hvor finner jeg en oversikt over norske skoler i utlandet?

Fylkesmannen i Oslo og Akershus er tilsynsmyndighet for norske skoler i utlandet, og du
finner en oversikt over skolene på Fylkesmannens nettsider. Vær også oppmerksom på
nettstedet Globalskolen.no som blant annet gir nettbasert opplæring i norsk,
samfunnsfag og RLE.

Gå til toppen

Voksenopplæring.

Har jeg rett til voksenopplæring? Hvordan går jeg fram?

Er du over 16 år og trenger grunnskoleopplæring, har du rett til gratis undervisning.
Retten gjelder selv om du har fullført grunnskolen tidligere. Retten gjelder norske
statsborgere så vel som innvandrere og flyktninger.

Er du født før 1. januar 1978 og ikke tidligere har fullført videregående skole, har du
rett til videregående opplæring som er spesielt tilrettelagt deg. Opplæringen kan føre
fram til studiekompetanse eller yrkeskompetanse.

Gå til toppen

Økonomiske ytelser.

Har jeg rett til bostøtte og hva er fristen for å søke?

Forholdet mellom husstandens boutgifter og samlede inntekter avgjør om du kan få
bostøtte. På Husbankens internettsider finner du mer informasjon om bostøtteordningen ,
og du kan beregne bostøtten . Du finner også informasjon om Husbankens tilskudd og lån
til bolig- og bygningsrelaterte formål.

Fristen for å søke om bostøtte er den 14. i hver måned. Utbetalingen skjer den 10. i
den etterfølgende måneden.

Søknad om bostøtte skal sendes til sosialkontoret (ev. boligkontoret) i kommunen din. I
Oslo sender du søknaden til bydelen din. Du kan sende søknaden via Internett eller
skrive ut søknadsskjema fra Husbankens nettsider.

Hvordan klager jeg på et avslag på bostøtte?

Klage på avslag på søknad om bostøtte skal du sende til bostøttekontoret i kommunen
din. Fristen er 3 uker fra den dagen du fikk vedtaket. Saksbehandler i din kommune kan
hjelpe deg å klage.

På Husbankens nettsider finner du mer informasjon om klage på bostøttevedtak .

Hvordan klager jeg på et avslag på sosialhjelp?

Klage på et avslag på søknad om sosialhjelp skal du sende til kommunen som har avslått
søknaden. Du kan også klage dersom kommunen bare delvis har innvilget søknaden eller
imøtekommet søknaden på en annen måte enn det du ønsket.

Kommunen skal alltid begrunne avslaget, blant annet med hvilke fakta som etter
kommunens mening var avgjørende for at søknaden ble avslått.

På nettsidene til Statens helsetilsyn finner du informasjon om hva som skal tas med i
klagen og hvordan du kan klage videre dersom kommunen ikke omgjør vedtaket.

Hvor finner jeg de veiledende sosialhjelpssatsene?

Du finner de statlige veiledende sosialhjelpssatsene på nettsidene til Arbeids- og
inkluderingsdepartementet. De veiledende retningslinjene omfatter utgifter til det
løpende, daglige livsoppholdet. Boutgifter, strøm og oppvarming er ikke tatt med.
Dersom du ønsker å få dekket også disse utgiftene, må du ta det opp med
sosialtjenesten.

Sosialtjenesten har både rett og plikt til å utøve skjønn når den vurderer om det skal
ytes stønad, og når den fastsetter hvor stor stønad det skal ytes.

Hvor kan jeg finne satsene for livsopphold under gjeldsordning?

De veiledende livsoppholdssatsene for skyldnere under gjeldsordning
(gjeldsordningssatser) gjeldende fra 1. juli 2009, finner du i et rundskriv fra Barne-
og familiedepartementet. Satsene blir brukt under gjeldsordning, og de er veiledende
med hensyn til hva de ulike husholdningene bør ha igjen til å dekke alminnelige
forbruksutgifter. Stortinget har vedtatt at gjeldsordningssatsene bør tilsvare 85 % av
minstepensjonen. Satsene blir justert 1. juli hvert år. De justerte satsene gjelder
bare for nye saker og i saker der dette er avtalt.

På Barne- og familiedepartementets nettsider kan du lese mer om gjeldsordning og
gjeldsrådgiving . Namsmannen kan gi nærmere opplysninger om ordningen.

Gå til toppen

Direktoratet for forvaltning og IKT  |  Service-erklæring |  Kontakt oss! |  Om
Norge.no



